# data[].attributes.body
Stern taler om fem udviklingsdomæner. I forbindelse med Jørn giver det mening at se på...

Det begyndende selv handler om...barnet ikke fødes tomt, reflekser og søgen Barnet oplever at mangen forskellige tager ser af ham og mangler derved den tætte kontakt til moren.

Barnets syn er 20-30 cm mht fokus

De vitalitetsfølelser, Jørn oplever, er  et kaos. Der mangler ro omkring ham.   Det kan vi se, når ved at der mangler forståeæ for at der skal være et fokus på Jørn  ved vebal kommuinikation og ansigtsduetter.
De viser sig i manglende RIGer der er ingen faste gentagelser især omkring bleskift og madning

Kerneselvet handler om... Barnet oplever at det ikke få den nødvendige kontakt med ormsognpersonerne. Det nødvendige sammespil er nu opgivet og jørg trækker sig ind i sig selv
Vi kan se, at Jørn...

Det intersubjektive selv er kendetegnet ved... Barnet oplever i denne fase skal barnet begynde at interesseret sig mere for sin omverden, allerede nu er det problematisk for jørn pga den svære start , visuelle kløft motivation

På dette tidspunkt er Jørn blevet anbragt i plejefamilie, og det er plejefamiliens opgave at sørge for at skabe at skabe den bedst mulige relation til jørn , udfordringen da det ikke er førsøgt med ham før

10 år efter kan vi se, at Jørn, ikke er på ligefod med sine jevnaldrende

# data[].attributes.body
Erikson taler om, at vi går gennem otte faser i løbet af livet, vi møder Jørn i fase 1 og fase 4. 

I første fase handler udviklingskrisen om, for Erikson handler første fase om at man skal kunne skelne mellem tillid og mistillid til omverden, at verden skal være et trygt sted at være, og at man skal kunne stole på sine omsorgspersoner. I dokumentaren oplever man Jørn ikke finder verden som et trygt sted og at han bestemt ikke har tillid til sine omsorgspersoner.

I fjerde fase, for Erikson handler anden fase om at man kan skabe noget og finde ud af tingene, føler sig ude af stand til at kunne finde ud af noget, fx de ting der bliver krævet af en i skolen. Jørn har taget meget skade i de første par måneder, og har derfor  svært ved at indtage læring. Han bliver frustreret og sur, når han ikke forstå noget eller kan udtale sig/få sin vilje. 

Den måde, Jørn er gået i gennem de første faser, påvirker den måde, han gennemgår, som spædbarn kom Jørn i plejefamilie, det viser sig at han har udviklet autisme og ADHD. Det kan derfor være et stort problem for hans udvikling i fremtiden.

Vi kan se, at Jørn oplever, mange udfordringer i sin hverdag med hensyn til hans Autisme og ADHD, han bliver hurtigt frustreret, kan ikke lide at være alene, han har et savn til sine biologiske forældre og har et stort behov for at kende historien bag hans biologiske forældre.

Eksempelvis ser vi i dokumentaren, at, Jørn har fået en kæmpe mistillid til verden. At han ikke føler sig tilpas i sociale omgivelser.

Da Jørn bliver ældre, kan vi se, at han har svært ved nærkontakt, fx at blive nusset og krammet. 

Resultatet af Jørns opvækst er altså, at han er indelukket, og igen har en mistillid til verden og er bange for at være alene.

Erikson ville konkludere, at Jørn allerede i fase 1: 0-1½ år, fik en stor mistillid til verden, hvor han ikke fik tilstrækkelig nok omsorg fra sine biologiske forældre.  

# data[].attributes.body
Erikson taler om, at vi går gennem otte faser i løbet af livet, vi møder Jørn i fase 1 og fase 4. 

I første fase handler udviklingskrisen om, for Erikson handler første fase om at man skal kunne skelne mellem tillid og mistillid til omverden, at verden skal være et trygt sted at være, og at man skal kunne stole på sine omsorgspersoner. I dokumentaren oplever man Jørn ikke finder verden som et trygt sted og at han bestemt ikke har tillid til sine omsorgspersoner.

I fjerde fase, for Erikson handler anden fase om at man kan skabe noget og finde ud af tingene, føler sig ude af stand til at kunne finde ud af noget, fx de ting der bliver krævet af en i skolen. Jørn har taget meget skade i de første par måneder, og har derfor  svært ved at indtage læring. Han bliver frustreret og sur, når han ikke forstå noget eller kan udtale sig/få sin vilje. 

Den måde, Jørn er gået i gennem de første faser, påvirker den måde, han gennemgår, som spædbarn kom Jørn i plejefamilie, det viser sig at han har udviklet autisme og ADHD. Det kan derfor være et stort problem for hans udvikling i fremtiden.

Vi kan se, at Jørn oplever, mange udfordringer i sin hverdag med hensyn til hans Autisme og ADHD, han bliver hurtigt frustreret, kan ikke lide at være alene, han har et savn til sine biologiske forældre og har et stort behov for at kende historien bag hans biologiske forældre.

Eksempelvis ser vi i dokumentaren, at, Jørn har fået en kæmpe mistillid til verden. At han ikke føler sig tilpas i sociale omgivelser.

Da Jørn bliver ældre, kan vi se, at han har svært ved nærkontakt, fx at blive nusset og krammet. 

Resultatet af Jørns opvækst er altså, at han er indelukket, og igen har en mistillid til verden og er bange for at være alene.

Erikson ville konkludere, at Jørn allerede i fase 1: 0-1½ år, fik en stor mistillid til verden, hvor han ikke fik tilstrækkelig nok omsorg fra sine biologiske forældre.  

# data[].attributes.body
Der findes forskellige former for omsorgssvigt.

Vanrøgt er...
forældrene  former for omsorgssvigt.

Vanrøgt er...
forældrene tilfredsstiller ikke barnets behov, og der kan være tale om underernæring, altså hvor barnet ikke har fået mad i dagevis. Barnet bliver overladt til sig selv.
Barnet undxerstimuleres, barnets kognitive senso-motoriske (sanseindtryk og motorik) udvikling forsinkes.
Hvis forældrene har drukket alkohol og taget stoffer igennem graviditeten, kan der allerede have været skader i fosterets nervesystem på dette tidspunkt.

Fysiske overgreb indebærer...
Barnet lider skader på grund af den måde forældrene behandler det på. Mangler noget opsyn. Barnet bliver tillagt negative egenskaber, og bliver brugt som én de andre i familien kan afreagere på.

Psykiske overgreb handler om...
Forældrene tillægger fra fødslen barnet dårlige egenskaber, forældrene afviser barnet, kan terrorisere barnet med trusler om straf eller adskillelse.
Forældrenes samvær kan være præget af fjendtlighed og vold, hvor børnene har været vidne til det. Forældrene kan være følelsesmæssigt utilgængelige, og præget af svære psykiske problemer eller de kan bruge barnet til at tilfredsstille egne følelsesmæssige behov.

Seksuelle overgreb er...
De voksne inddrager barnet i seksuelle aktiviteter. Barnet oplever skyld, magtesløshed, og trusler om straf og kærlighedstab hvis det afslører hemmeligheden.

I Jørns tilfælde er der tale om vanrøgt, , fysiske overgreb, psykiske overgreb. Det kan vi fx se, når...
Vanrøgt: Hun drikker under graviditeten, der er tale om underernæring, hun kan ikke læse barnets behov. Det kan vi se da hun ikke kan få kontakt med Jørn.
Fysiske overgreb:
Det kan vi se hvor forældrene overlader barnet til pædagogerne på Betesta, han bliver tillagt negative egenskaber af faderen, som taler grimt om barnet da han ikke vil sove, han kalder ham en strid bandit, derefter kaster han ham ind i seng og går.
Psykiske overgreb:
Han oplever forældrenes mange konflikter, de afviser barnet for at sove og vil hellere ligge i sengen end at tage sig af Jørn, Anni afviser barnet for at få fat i faderen hvor hun sidder og ringer efter ham og ender med ar gå sin vej i flere dage for at finde ham. På deres bryllupsnat tager faderen med en anden kvinde hjem, og det gør at Anni ikke kan tage vare på Jørn.

Følgevirkningerne for Jørn har været... Det kan vi fx se, når...
Han har fået autisme og ADHD - samtidig med han er aggressiv og voldelig. Det kan vi se når han ikke får sin vilje, hvis tingene ikke går efter hans hoved (fx. da han taber i spillet), hans dage skal helst være ens eller kan han ikke finde ud af det. Han har svært ved fysisk kontakt.

Risiko og resiliens handler om... I forhold til Jørn er der tale om...
Sårbarhed er hans ADHD og autisme
Resiliensen er at han kan trives i sociale lag og han er ikke så aggressiv hele tiden.
Konsekvenserne er hans adfærd og at han har svært ved fysisk kontakt.
Beskyttende faktorer er pædagogerne og senere plejefamilien.
Belastningsfaktorer er Anni og Bjarne (faderen)

Hvis vi skal beskrive Jørn ud fra omsorgsmodellen nedenfor, kan vi se...
tilfredsstiller ikke barnets behov, og der kan være tale om underernæring, altså hvor barnet ikke har fået mad i dagevis. Barnet bliver overladt til sig selv.
Barnet understimuleres, barnets kognitive senso-motoriske (sanseindtryk og motorik) udvikling forsinkes.
Hvis forældrene har drukket alkohol oh taget stoffer igennem graviditeten, kan der allerede have været skader i fosterets nervesystem på dette tidspunkt.

Fysiske overgreb indebærer...
Barnet lider skader på grund af den måde forældrene behandler det på. Mangler noget opsyn. Barnet bliver tillagt negative egenskaber, og bliver brugt som én de andre i familien kan afreagere på.

Psykiske overgreb handler om...
Forældrene tillægger fra fødslen barnet dårlige egenskaber, forældrene afviser barnet, kan terrorisere barnet med trusler om straf eller adskillelse.
Forældrenes samvær kan være præget af fjendtlighed og vold, hvor børnene har været vidne til det. Forældrene kan være følelsesmæssigt utilgængelige, og præget af svære psykiske problemer eller de kan bruge barnet til at tilfredsstille egne følelsesmæssige behov.

Seksuelle overgreb er...
De voksne inddrager barnet i seksuelle aktiviteter. Barnet oplever skyld, magtesløshed, og trusler om straf og kærlighedstab hvis det afslører hemmeligheden.

I Jørns tilfælde er der tale om vanrøgt, , fysiske overgreb, psykiske overgreb. Det kan vi fx se, når...
Vanrøgt: Hun drikker under graviditeten, der er tale om underernæring, hun kan ikke læse barnets behov. Det kan vi se da hun ikke kan få kontakt med Jørn.
Fysiske overgreb:
Det kan vi se hvor forældrene overlader barnet til pædagogerne på Betesta, han bliver tillagt negative egenskaber af faderen, som taler grimt om barnet da han ikke vil sove, han kalder ham en strid bandit, derefter kaster han ham ind i seng og går.
Psykiske overgreb:
Han oplever forældrenes mange konflikter, de afviser barnet for at sove og vil hellere ligge i sengen end at tage sig af Jørn, Anni afviser barnet for at få fat i faderen hvor hun sidder og ringer efter ham og ender med ar gå sin vej i flere dage for at finde ham. På deres bryllupsnat tager faderen med en anden kvinde hjem, og det gør at Anni ikke kan tage vare på Jørn.

Følgevirkningerne for Jørn har været... Det kan vi fx se, når...
Han har fået autisme og ADHD - samtidig med han er aggressiv og voldelig. Det kan vi se når han ikke får sin vilje, hvis tingene ikke går efter hans hoved (fx. da han taber i spillet), hans dage skal helst være ens eller kan han ikke finde ud af det. Han har svært ved fysisk kontakt.

Risiko og resiliens handler om... I forhold til Jørn er der tale om...
Sårbarhed er hans ADHD og autisme
Resiliensen er at han kan trives i sociale lag og han er ikke så aggressiv hele tiden.
Konsekvenserne er hans adfærd og at han har svært ved fysisk kontakt.
Beskyttende faktorer er pædagogerne og senere plejefamilien.
Belastningsfaktorer er Anni og Bjarne (faderen)

Hvis vi skal beskrive Jørn ud fra omsorgsmodellen nedenfor, kan vi se...

# data[].attributes.body
Erikson taler om, at vi går gennem otte faser i løbet af livet, vi møder Jørn i fase 1 og fase 4.

I første fase handler udviklingskrisen om, for Erikson handler første fase om at man skal kunne skelne mellem tillid og mistillid til omverden, at verden skal være et trygt sted at være, og at man skal kunne stole på sine omsorgspersoner. I dokumentaren oplever man Jørn ikke finder verden som et trygt sted og at han bestemt ikke har tillid til sine omsorgspersoner.

I fjerde fase, for Erikson handler anden fase om at man kan skabe noget og finde ud af tingene, føler sig ude af stand til at kunne finde ud af noget, fx de ting der bliver krævet af en i skolen. Jørn har taget meget skade i de første par måneder, og har derfor  svært ved at indtage læring. Han bliver frustreret og sur, når han ikke forstå noget eller kan udtale sig/få sin vilje.

Den måde, Jørn er gået i gennem de første faser, påvirker den måde, han gennemgår, som spædbarn kom Jørn i plejefamilie, det viser sig at han har udviklet autisme og ADHD. Det kan derfor være et stort problem for hans udvikling i fremtiden.

Vi kan se, at Jørn oplever, mange udfordringer i sin hverdag med hensyn til hans Autisme og ADHD, han bliver hurtigt frustreret, kan ikke lide at være alene, han har et savn til sine biologiske forældre og har et stort behov for at kende historien bag hans biologiske forældre.

Eksempelvis ser vi i dokumentaren, at, Jørn har fået en kæmpe mistillid til verden. At han ikke føler sig tilpas i sociale omgivelser.

Da Jørn bliver ældre, kan vi se, at han har svært ved nærkontakt, fx at blive nusset og krammet.

Resultatet af Jørns opvækst er altså, at han er indelukket, og igen har en mistillid til verden og er bange for at være alene.

Erikson ville konkludere, at Jørn allerede i fase 1: 0-1½ år, fik en stor mistillid til verden, hvor han ikke fik tilstrækkelig nok omsorg fra sine biologiske forældre.

# data[].attributes.body
Der findes forskellige former for omsorgssvigt.

Vanrøgt er...
Cervesystem på dette tidspunkt.

Fysiske overgreb indebærer...
Barnet lider skader på grund af den måde forældrene behandler det på. Mangler noget opsyn. Barnet bliver tillagt negative egenskaber, og bliver brugt som én de andre i familien kan afreagere på.

Psykiske overgreb handler om...

Forældrene tillægger fra fødslen barnet dårlige egenskaber, forældrene afviser barnet, kan terrorisere barnet med trusler om straf eller adskillelse.

Forældrenes samvær kan være præget af fjendtlighed og vold, hvor børnene har været vidne til det. Forældrene kan være følelsesmæssigt utilgængelige, og præget af svære psykiske problemer eller de kan bruge barnet til at tilfredsstille egne følelsesmæssige behov.

Seksuelle overgreb er...
De voksne inddrager barnet i seksuelle aktiviteter. Barnet oplever skyld, , og trusler om straf og kærlighedstab hvis det afslører hemmeligheden.

I Jørns tilfælde er der tale om vanrøgt, , fysiske overgreb, psykiske overgreb. Det kan vi fx se, når...
Vanrøgt: Hun drikker under graviditeten, der er tale om underernæring, hun kan ikke læse barnets behov. Det kan vi se da hun ikke kan få kontakt med Jørn.
Fysiske overgreb:
Det kan vi se hvor forældrene overlader barnet til pædagogerne på Betesta, han bliver tillagt negative egenskaber af faderen, som taler grimt om barnet da han ikke vil sove, han kalder ham en strid bandit, derefter kaster han ham ind i seng og går.
Psykiske overgreb:
Han oplever forældrenes mange konflikter, de afviser barnet for at sove og vil hellere ligge i sengen end at tage sig af Jørn, Anni afviser barnet for at få fat i faderen hvor hun sidder og ringer efter ham og ender med ar gå sin vej i flere dage for at finde ham. På deres bryllupsnat tager faderen med en anden kvinde hjem, og det gør at Anni ikke kan tage vare på Jørn.

Følgevirkningerne for Jørn har været... Det kan vi fx se, når...
Han har fået autisme og ADHD - samtidig med han er aggressiv og voldelig. Det kan vi se når han ikke får sin vilje, hvis tingene ikke går efter hans hoved (fx. da han taber i spillet), hans dage skal helst være ens eller kan han ikke finde ud af det. Han har svært ved fysisk kontakt.

Risiko og resiliens handler om... I forhold til Jørn er der tale om...
Sårbarhed er hans ADHD og autisme
Resiliensen er at han kan trives i sociale lag og han er ikke så aggressiv hele tiden.
Konsekvenserne er hans adfærd og at han har svært ved fysisk kontakt.
Beskyttende faktorer er pædagogerne og senere plejefamilien.
Belastningsfaktorer er Anni og Bjarne (faderen)

Hvis vi skal beskrive Jørn ud fra omsorgsmodellen nedenfor, kan vi se...

# data[].attributes.body
Forældrene tillægger fra fødslen barnet dårlige egenskaber, forældrene afviser barnet, kan terrorisere barnet med trusler om straf eller adskillelse.

# data[].attributes.body
Erikson
Erikson

Erikson taler om, at vi går gennem otte faser i løbet af livet, vi møder Jørn i fase 1 og fase 4.

I første fase handler udviklingskrisen om, for Erikson handler første fase om at man skal kunne skelne mellem tillid og mistillid til omverden, at verden skal være et trygt sted at være, og at man skal kunne stole på sine omsorgspersoner. I dokumentaren oplever man Jørn ikke finder verden som et trygt sted og at han bestemt ikke har tillid til sine omsorgspersoner.

I fjerde fase, for Erikson handler anden fase om at man kan skabe noget og finde ud af tingene, føler sig ude af stand til at kunne finde ud af noget, fx de ting der bliver krævet af en i skolen. Jørn har taget meget skade i de første par måneder, og har derfor  svært ved at indtage læring. Han bliver frustreret og sur, når han ikke forstå noget eller kan udtale sig/få sin vilje.

Den måde, Jørn er gået i gennem de første faser, påvirker den måde, han gennemgår, som spædbarn kom Jørn i plejefamilie, det viser sig at han har udviklet autisme og ADHD. Det kan derfor være et stort problem for hans udvikling i fremtiden.

Vi kan se, at Jørn oplever, mange udfordringer i sin hverdag med hensyn til hans Autisme og ADHD, han bliver hurtigt frustreret, kan ikke lide at være alene, han har et savn til sine biologiske forældre og har et stort behov for at kende historien bag hans biologiske forældre.

Eksempelvis ser vi i dokumentaren, at, Jørn har fået en kæmpe mistillid til verden. At han ikke føler sig tilpas i sociale omgivelser.

Da Jørn bliver ældre, kan vi se, at han har svært ved nærkontakt, fx at blive nusset og krammet.

Resultatet af Jørns opvækst er altså, at han er indelukket, og igen har en mistillid til verden og er bange for at være alene.

Erikson ville konkludere, at Jørn allerede i fase 1: 0-1½ år, fik en stor mistillid til verden, hvor han ikke fik tilstrækkelig nok omsorg fra sine biologiske forældre.

Der findes forskelli
Der findes forskellige former for omsorgssvigt.

Vanrøgt er...
forældrene  former for omsorgssvigt.

Vanrøgt er...
forældrene tilfredsstiller ikke barnets behov, og der kan være tale om underernæring, altså hvor barnet ikke har fået mad i dagevis. Barnet bliver overladt til sig selv.
Barnet undxerstimuleres, barnets kognitive senso-motoriske (sanseindtryk og motorik) udvikling forsinkes.
Hvis forældrene har drukket alkohol og taget stoffer igennem graviditeten, kan der allerede have været skader i fosterets nervesystem på dette tidspunkt.

Fysiske overgreb indebærer...
Barnet lider skader på grund af den måde forældrene behandler det på. Mangler noget opsyn. Barnet bliver tillagt negative egenskaber, og bliver brugt som én de andre i familien kan afreagere på.

Psykiske overgreb handler om...
Forældrene tillægger fra fødslen barnet dårlige egenskaber, forældrene afviser barnet, kan terrorisere barnet med trusler om straf eller adskillelse.
Forældrenes samvær kan være præget af fjendtlighed og vold, hvor børnene har været vidne til det. Forældrene kan være følelsesmæssigt utilgængelige, og præget af svære psykiske problemer eller de kan bruge barnet til at tilfredsstille egne følelsesmæssige behov.

Seksuelle overgreb er...
De voksne inddrager barnet i seksuelle aktiviteter. Barnet oplever skyld, magtesløshed, og trusler om straf og kærlighedstab hvis det afslører hemmeligheden.

I Jørns tilfælde er der tale om vanrøgt, , fysiske overgreb, psykiske overgreb. Det kan vi fx se, når...
Vanrøgt: Hun drikker under graviditeten, der er tale om underernæring, hun kan ikke læse barnets behov. Det kan vi se da hun ikke kan få kontakt med Jørn.
Fysiske overgreb:
Det kan vi se hvor forældrene overlader barnet til pædagogerne på Betesta, han bliver tillagt negative egenskaber af faderen, som taler grimt om barnet da han ikke vil sove, han kalder ham en strid bandit, derefter kaster han ham ind i seng og går.
Psykiske overgreb:
Han oplever forældrenes mange konflikter, de afviser barnet for at sove og vil hellere ligge i sengen end at tage sig af Jørn, Anni afviser barnet for at få fat i faderen hvor hun sidder og ringer efter ham og ender med ar gå sin vej i flere dage for at finde ham. På deres bryllupsnat tager faderen med en anden kvinde hjem, og det gør at Anni ikke kan tage vare på Jørn.

Følgevirkningerne for Jørn har været... Det kan vi fx se, når...
Han har fået autisme og ADHD - samtidig med han er aggressiv og voldelig. Det kan vi se når han ikke får sin vilje, hvis tingene ikke går efter hans hoved (fx. da han taber i spillet), hans dage skal helst være ens eller kan han ikke finde ud af det. Han har svært ved fysisk kontakt.

Risiko og resiliens handler om... I forhold til Jørn er der tale om...
Sårbarhed er hans ADHD og autisme
Resiliensen er at han kan trives i sociale lag og han er ikke så aggressiv hele tiden.
Konsekvenserne er hans adfærd og at han har svært ved fysisk kontakt.
Beskyttende faktorer er pædagogerne og senere plejefamilien.
Belastningsfaktorer er Anni og Bjarne (faderen)

Hvis vi skal beskrive Jørn ud fra omsorgsmodellen nedenfor, kan vi se...
tilfredsstiller ikke barnets behov, og der kan være tale om underernæring, altså hvor barnet ikke har fået mad i dagevis. Barnet bliver overladt til sig selv.
Barnet understimuleres, barnets kognitive senso-motoriske (sanseindtryk og motorik) udvikling forsinkes.
Hvis forældrene har drukket alkohol oh taget stoffer igennem graviditeten, kan der allerede have været skader i fosterets nervesystem på dette tidspunkt.

Fysiske overgreb indebærer...
Barnet lider skader på grund af den måde forældrene behandler det på. Mangler noget opsyn. Barnet bliver tillagt negative egenskaber, og bliver brugt som én de andre i familien kan afreagere på.

Psykiske overgreb handler om...
Forældrene tillægger fra fødslen barnet dårlige egenskaber, forældrene afviser barnet, kan terrorisere barnet med trusler om straf eller adskillelse.
Forældrenes samvær kan være præget af fjendtlighed og vold, hvor børnene har været vidne til det. Forældrene kan være følelsesmæssigt utilgængelige, og præget af svære psykiske problemer eller de kan bruge barnet til at tilfredsstille egne følelsesmæssige behov.

Seksuelle overgreb er...
De voksne inddrager barnet i seksuelle aktiviteter. Barnet oplever skyld, magtesløshed, og trusler om straf og kærlighedstab hvis det afslører hemmeligheden.

I Jørns tilfælde er der tale om vanrøgt, , fysiske overgreb, psykiske overgreb. Det kan vi fx se, når...
Vanrøgt: Hun drikker under graviditeten, der er tale om underernæring, hun kan ikke læse barnets behov. Det kan vi se da hun ikke kan få kontakt med Jørn.
Fysiske overgreb:
Det kan vi se hvor forældrene overlader barnet til pædagogerne på Betesta, han bliver tillagt negative egenskaber af faderen, som taler grimt om barnet da han ikke vil sove, han kalder ham en strid bandit, derefter kaster han ham ind i seng og går.
Psykiske overgreb:
Han oplever forældrenes mange konflikter, de afviser barnet for at sove og vil hellere ligge i sengen end at tage sig af Jørn, Anni afviser barnet for at få fat i faderen hvor hun sidder og ringer efter ham og ender med ar gå sin vej i flere dage for at finde ham. På deres bryllupsnat tager faderen med en anden kvinde hjem, og det gør at Anni ikke kan tage vare på Jørn.

Følgevirkningerne for Jørn har været... Det kan vi fx se, når...
Han har fået autisme og ADHD - samtidig med han er aggressiv og voldelig. Det kan vi se når han ikke får sin vilje, hvis tingene ikke går efter hans hoved (fx. da han taber i spillet), hans dage skal helst være ens eller kan han ikke finde ud af det. Han har svært ved fysisk kontakt.

Risiko og resiliens handler om... I forhold til Jørn er der tale om...
Sårbarhed er hans ADHD og autisme
Resiliensen er at han kan trives i sociale lag og han er ikke så aggressiv hele tiden.
Konsekvenserne er hans adfærd og at han har svært ved fysisk kontakt.
Beskyttende faktorer er pædagogerne og senere plejefamilien.
Belastningsfaktorer er Anni og Bjarne (faderen)

Hvis vi skal beskrive Jørn ud fra omsorgsmodellen nedenfor, kan vi se...

Omsorgssvigt
Omsorgssvigt

Der findes forskellige former for omsorgssvigt.

Vanrøgt er...
Cervesystem på dette tidspunkt.

Fysiske overgreb indebærer...
Barnet lider skader på grund af den måde forældrene behandler det på. Mangler noget opsyn. Barnet bliver tillagt negative egenskaber, og bliver brugt som én de andre i familien kan afreagere på.

Psykiske overgreb handler om...
Forældrene tillægger fra fødslen barnet dårlige egenskaber, forældrene afviser barnet, kan terrorisere barnet med trusler om straf eller adskillelse.
Forældrenes samvær kan være præget af fjendtlighed og vold, hvor børnene har været vidne til det. Forældrene kan være følelsesmæssigt utilgængelige, og præget af svære psykiske problemer eller de kan bruge barnet til at tilfredsstille egne følelsesmæssige behov.

Seksuelle overgreb er...
De voksne inddrager barnet i seksuelle aktiviteter. Barnet oplever skyld, magtesløshed, og trusler om straf og kærlighedstab hvis det afslører hemmeligheden.

I Jørns tilfælde er der tale om vanrøgt, , fysiske overgreb, psykiske overgreb. Det kan vi fx se, når...
Vanrøgt: Hun drikker under graviditeten, der er tale om underernæring, hun kan ikke læse barnets behov. Det kan vi se da hun ikke kan få kontakt med Jørn.
Fysiske overgreb:
Det kan vi se hvor forældrene overlader barnet til pædagogerne på Betesta, han bliver tillagt negative egenskaber af faderen, som taler grimt om barnet da han ikke vil sove, han kalder ham en strid bandit, derefter kaster han ham ind i seng og går.
Psykiske overgreb:
Han oplever forældrenes mange konflikter, de afviser barnet for at sove og vil hellere ligge i sengen end at tage sig af Jørn, Anni afviser barnet for at få fat i faderen hvor hun sidder og ringer efter ham og ender med ar gå sin vej i flere dage for at finde ham. På deres bryllupsnat tager faderen med en anden kvinde hjem, og det gør at Anni ikke kan tage vare på Jørn.

Følgevirkningerne for Jørn har været... Det kan vi fx se, når...
Han har fået autisme og ADHD - samtidig med han er aggressiv og voldelig. Det kan vi se når han ikke får sin vilje, hvis tingene ikke går efter hans hoved (fx. da han taber i spillet), hans dage skal helst være ens eller kan han ikke finde ud af det. Han har svært ved fysisk kontakt.

Risiko og resiliens handler om... I forhold til Jørn er der tale om...
Sårbarhed er hans ADHD og autisme
Resiliensen er at han kan trives i sociale lag og han er ikke så aggressiv hele tiden.
Konsekvenserne er hans adfærd og at han har svært ved fysisk kontakt.
Beskyttende faktorer er pædagogerne og senere plejefamilien.
Belastningsfaktorer er Anni og Bjarne (faderen)

Hvis vi skal beskrive Jørn ud fra omsorgsmodellen nedenfor, kan vi se...

Stern
Stern
Stern taler om fem udviklingsdomæner. I forbindelse med Jørn giver det mening at se på...

Det begyndende selv handler om...barnet ikke fødes tomt, reflekser og søgen Barnet oplever at mangen forskellige tager ser af ham og mangler derved den tætte kontakt til moren.

Barnets syn er 20-30 cm mht fokus

De vitalitetsfølelser, Jørn oplever, er  et kaos. Der mangler ro omkring ham.   Det kan vi se, når ved at der mangler forståeæ for at der skal være et fokus på Jørn  ved vebal kommuinikation og ansigtsduetter.
De viser sig i manglende RIGer der er ingen faste gentagelser især omkring bleskift og madning

Kerneselvet handler om... Barnet oplever at det ikke få den nødvendige kontakt med ormsognpersonerne. Det nødvendige sammespil er nu opgivet og jørg trækker sig ind i sig selv
Vi kan se, at Jørn...

Det intersubjektive selv er kendetegnet ved... Barnet oplever i denne fase skal barnet begynde at interesseret sig mere for sin omverden, allerede nu er det problematisk for jørn pga den svære start , visuelle kløft motivation

På dette tidspunkt er Jørn blevet anbragt i plejefamilie, og det er plejefamiliens opgave at sørge for at skabe at skabe den bedst mulige relation til jørn , udfordringen da det ikke er førsøgt med ham før

10 år efter kan vi se, at Jørn, ikke er på ligefod med sine jevnaldrende

# data[].attributes.body
Erikson ville konkludere, at Jørn allerede i fase 1: 0-1½ år, fik en stor mistillid til verden, hvor han ikke fik tilstrækkelig nok omsorg fra sine biologiske forældre.  