# data[].attributes.body
Oversigt fra emu.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Undervisningsforløb til 6. klasse

Min tro

Min tro handler om fire børn, der tror på noget vidt forskelligt. Undervisningsforløbet består af fire små film og har en indledning med forslag til aktiviteter og kopiark. Velegnet til livsfilosofi og etik.
Link til tema: Min tro på dr.dk
Reformationen

I 500 året for reformationen blev projektet udviklet, og materialet kan stadig benyttes med de mange billeder, små animationer, film og opgaver. Ønskes der yderligere adgang til lærervejledning og elevmaterialer, tilmelder man sin klasse. Velegnet til kristendom.
Link til re-formation.dk
Kristi Himmelfart og pinse

Helligdage/ferier i forbindelse med Kristi Himmelfart og pinse beskrives her både gennem henvisninger til bibelen, kunsten, fortolkninger og quizzer. Velegnet til bibelske fortællinger og kristendom. Den muslimske fejring af ramadanen kan også inddrages, hvor klassen evt. arbejder med emnet maj måneds religiøse fester.
Link til Hvad er Kristi Himmelfart Link til Derfor fejrer vi pinse Link til Ramadan
Undervisningsforløb til 7.-8. klasse

Eksistentielle overvejelser

Angst, frihed, kærlighed, skyld og tro er emner, der kalder på eksistentielle overvejelser velegnet til livsfilosofi og etik. Her er Søren Kierkegaard en stor inspiration. Materialet er propfyldt med ideer, små film, kunstværker forslag til opgaver.
Link til Søren Kierkegaard og eksistentialisme
Grevens fejde og reformationen i Danmark

Dronningen fik af os (folket) til sin 50 års fødselsdag en række gobeliner, som hænger i riddersalen. De forestiller Danmarks historie. Her kan man gå på opdagelse, for eksempel som her i Grevens fejde. Der er lærervejledning til et tværfagligt forløb med dansk - velegnet til kristendom.
Link til Grevens fejde og reformationen i Danmark
Bibelen

Helt elementær viden om bibelen og dens tekster er samlet her på en overskuelig måde med tidslinjer, personer, årstal, indhold, kunstværker, spørgsmål og quizzer - velegnet til bibelske fortællinger.
Link til Bibelen på Kristendom.dk
Ramadanen

DR følger nogle unge, der faster under ramadanen. Her lægges dagbogsafsnit op løbende, og ramadanen sættes i relief i forholdt il corona-smittefaren. Velegnet til brug for aktuel drøftelse af religion og samfund.
Link til tema: Ramadan under coronakrisen på dr.dk
Dagens Grønland

Grønland og Danmark er forbundet i rigsfællesskabet. Interaktive undervisningsforløb giver eleverne en rig oplevelsesrejse i den grønlandske verden, vækker tanker, undren og nysgerrighed og sætter Grønland på elevernes indre verdenskort.

Velegnet til dansk, historie, samfundsfag og kristendomskundskab
Find forløb på dagensgrønland.dk
Undervisningsforløb til 9.-10. klasse

Jesus og tempelrensningen

Tempelrensningen i det nye testamente giver et andet billede af Jesus, end man ofte fremstiller. Materialet her inddrager bibeltekst og kunstværker, har elevopgaver og er velegnet til bibelske fortællinger.
Link til Jesus og tempelrensningen på bibelskabet.dk
Etiske dilemmaer i film

At få øje på etiske dilemmaer i mange af de film, eleverne ser, er en god øvelse. Her er en artikel, der giver et bud på 10 film med etiske dilemmaer. I forlængelse heraf kan eleverne udvælge deres film og beskrive etiske dilemmaer her. Velegnet til livsfilosofi og etik.
Link til 10 bedste nyere film med etiske dilemmaer på etik.dk
Hvad ved vi egentlig om Guds køn?

Her lægges der op til en debat med henvisning til tradition og fornyelse af forestillingen om gud både i de bibelske tekster, i andre religioner og i kunstværker.
Link til Hvad ved vi egentlig om Guds køn? fra Kristligt Dagblad
Religionskritik

Elementær viden om religionskritik og de væsentligste religionskritikere er vigtig i udskolingen. Ikke mindst for de elever, der skal videre i en ungdomsuddannelse. Velegnet til at beskæftige sig med andre livsopfattelser.
Link til 10 vigtigste om religionskritik på religion.dk
"Tro, magt og medier"

I forløbet tages eleverne på rejse gennem kristne propagandafilm, enestående dokumentation af gamle afrikanske stammer og deres skikke, videobreve fra missionærbørn og indslag fra lokal-tv, hvor missionærerne fortæller om deres arbejde. Eleverne arbejder med at skabe egne videoproduktioner. Velegnet til historie (kildearbejde og historiebrug) og kristendomskundskab (kristendommens historie og ikke-kristne religioner).
Find forløbet her

# data[].attributes.attachment_link.title
Kristendomskundskab - Overblik over digitalt tilgængelige aktiviteter til 6.-10. klassetrin - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Min tro Min tro handler om fire børn, der tror på noget vidt forskelligt. Undervisningsforløbet består af fire små film og har en indledning med forslag til aktiviteter og kopiark. Velegnet til livsfilosofi og etik. Link til tema: Min tro på dr.dk Reformationen I 500 året for reformationen blev projektet udviklet, og materialet kan stadig benyttes med de mange billeder, små animationer, film og opgaver.

# data[].attributes.body
Oversigt fra emu.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Undervisningsforløb til 6. klasse
Hvad skal vi med skolen?

Samfundet, og måden vi lever på, forandrer sig. Gennem tiden også skolen og undervisningen. Du og eleverne oplever netop nu i Covid-19-karantænen, at der sker store forandringer på din skole og i undervisningen. Så hvordan mon samfundet og skolen er om 25 år? Dette forløb er velegnet til kildearbejde og historiebrug.
Find forløbet hos HistorieLab.dk Link til Hvad skal vi med skolen?
Silkevejen

"Børnene på Silkevejen" er 5 korte dokumentarfilm a 20 min. om børn og unge, der bor på den gamle handelsrute mellem Kina og Europa, kaldet Silkevejen.

Undervisningsforløbet handler om at skabe indsigt i, at alle mennesker er historie- og samfunds skabte såvel som historie- og samfunds skabende.

Velegnet til historie, dansk og samfundsfag.
Find film og forløb på filmcentralen.dk
Historiske epidemier og virusser

Gennem forskellige kilder får eleverne i dette forløb indsigt i, hvordan epidemier og virusser lejlighedsvis har ramt befolkninger. Forløbet giver eleverne viden om epidemier samtidig med, at de træner deres kildelæsning.
Find forløbet på kilderne.dk Undervisningsforløb til 7.-8. klasse
Refleksioner under Covid-19 karantænen

Hvad er skolens rolle i samfundet - før, nu og i fremtiden? Er skolen i virkeligheden blot et styringsinstrument for staten, og kan man dermed aflæse politiske, sociale, økonomiske og kulturelle interesser i den danske skolehistorie? Velegnet til kronologi og sammenhæng og kildearbejde.
Find forløbet hos HistorieLab.dk Link til Hvad skal vi med skolen?
Indførelsen af demokrati

Gennem originale kilder får eleverne indsigt i, hvordan demokratiet blev indført i Danmark, og hvordan det i begyndelsen var for mænd med penge. Imens bruger eleverne deres kildekritiske værktøjer i praksis.
Find forløbet på kilderne.dk
Dagens Grønland

Grønland og Danmark er forbundet i rigsfællesskabet. Interaktive undervisningsforløb giver eleverne en rig oplevelsesrejse i den grønlandske verden, vækker tanker, undren og nysgerrighed og sætter Grønland på elevernes indre verdenskort.

Velegnet til dansk, historie, samfundsfag og kristendomskundskab
Find forløb på dagensgrønland.dk Undervinsingsforløb 9.-10. klasse
9. april 1940.

Handlede Danmark klogt, da vi overgav os til tyskerne, og hvad var der mon sket, hvis Danmark havde handlet anderledes? En kort film og et kontrafaktisk online dilemmaspil, hvor hver elev indtager rollen som Danmarks statsminister Thorvald Stauning og vælger de beslutninger, de ville træffe i de afgørende timer, hvor Danmark blev besat af tyske tropper. Elevernes militære og politiske valg vil skabe den følgende danmarkshistorie.

Velegnet til kronologi og sammenhæng, kildearbejde og historiebrug.
Find forløbet på HistorieLab.dk
"Far, hvad er fred?"

Her finder du et undervisningsforløb til en digital udstilling om befrielsen 5. maj 1945, baseret på fortællinger.

Velegnet til kildearbejde og historiebrug, samt til samfundsfag (demokrati) og kristendomskundskab (livsfilosofi og etik).
Find forløbet på Museerne i Fredericias hjemmeside
Hverdagen under Corona-krisen Hvilke historier skal museet fortælle om 100 år? Eleverne arbejder i forløbet både med produkt, historiebevidsthed og udvælgelse af kilder.
Find forløbet på Museerne i Fredericias hjemmeside
"Tro, magt og medier"

I forløbet tages eleverne på rejse gennem kristne propagandafilm, enestående dokumentation af gamle afrikanske stammer og deres skikke, videobreve fra missionærbørn og indslag fra lokal-tv, hvor missionærerne fortæller om deres arbejde. Eleverne arbejder med at skabe egne videoproduktioner. Velegnet til historie (kildearbejde og historiebrug) og kristendomskundskab (kristendommens historie og ikke-kristne religioner).
Find forløbet her

# data[].attributes.attachment_link.title
Historie - Overblik over digitalt tilgængelige aktiviteter til 6.-10. klassetrin - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsforløb til 6. klasse Samfundet, og måden vi lever på, forandrer sig. Gennem tiden også skolen og undervisningen. Du og eleverne oplever netop nu i Covid-19-karantænen, at der sker store forandringer på din skole og i undervisningen. Så hvordan mon samfundet og skolen er om 25 år?

# data[].attributes.body
Oversigt fra emu.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Undervisningsforløb 8.-9. klasse

Kend din ret

Kend din ret er et website om Danmarks domstole og retssystem beregnet til samfundsfag. Materialet består af videoer, animationer, opslagsværk, quizzer, debatspørgsmål og opgaver - og er velegnet til politik.

Kend din ret (Danmarks Domstole).

Dit demokrati

Dit Demokrati er udviklet af Folketinget og består af 22 små film om folkestyret, Folketingets arbejde og EU med tilhørende elevopgaver. Filmene kan ses uafhængigt af hinanden. Under hver film finder du inspiration til elevopgaver.

Dit demokrati (ft.dk)

Verdensmål på spil

Verdensmål på spil er et klassisk brætspil, men også en app, der kan downloades. Spillet handler om FN's 17 Verdensmål og giver eleverne en forståelse af verden gennem spørgsmål, fakta, dilemmaer og diskussioner for at få eleverne til at reflektere over målene og deres egen rolle i forhold til bæredygtig udvikling.

Verdensmål på spil (fnforbundet.dk)

10. klasse

Bag om skatten

Skat på skoleskemaet har til formål at gøre eleverne bevidste om, hvad skat er for en størrelse, og hvilken rolle skat spiller i samfundsøkonomien. Materialet har artikler, oversigter, animationer og opgaver - og er velegnet til økonomi.

Bag om skatten (skat.dk)

Russisk desinformation - Trolde i dit feed

Russisk desinformation - Trolde i dit feed er en digital publikation, der sætter desinformation, især russisk desinformation, på dagsordenen for at styrke unges kritiske tilgang til både deres egen brug af de sociale medier og deres forståelse af de sociale mediers evne til at påvirke nyheder og handlinger i vores hverdag.

Russisk desinformation - Trolde i dit feed (diis.dk)

Kongekabale. Baggrund - om demokrati og journalistik

Dansk filmindustri har udgivet et undervisningsmateriale til spillefilmen, Kongekabale, hvor baggrundsafsnittet om demokrati og journalistik kan benyttes (næsten) uafhængigt af filmen. Afsnittet består af fire oplysende dele med efterfølgende opgaver, der kan aktivere eleverne i at se dagens nyheder.

Kongekabale. Om demokrati og journalistik (filmcentralen.dk)

# data[].attributes.attachment_link.title
Samfundsfag - Overblik over digitalt tilgængelige aktiviteter til 6.-10. klassetrin - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Kend din ret Kend din ret er et website om Danmarks domstole og retssystem beregnet til samfundsfag. Materialet består af videoer, animationer, opslagsværk, quizzer, debatspørgsmål og opgaver - og er velegnet til politik. Kend din ret (Danmarks Domstole). Dit demokrati Dit Demokrati er udviklet af Folketinget og består af 22 små film om folkestyret, Folketingets arbejde og EU med tilhørende elevopgaver.

# data[].attributes.body
1. Find en EU-ting fra dit hjem
2. Find en identitetsmarkør i dit hjem (én der fortæller om hvem du er)

# data[].attributes.body
Lad eleverne finde (kendte) politikernes Facebook- opslag, som de sender til læreren. Politikernes navne og parti fjernes og de sættes dem ind i en power-point.
Der udarbejdes en tipskupon, hvor eleverne skal gætte, hvem der har lavet opslaget.

# data[].attributes.attachment_link.title
Se Københavns Synagoge i Virtual Reality

# data[].attributes.attachment_link.description
Kig ind i den smukke synagoge i Krystalgade!

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du som pædagog- eller lærerstuderende introducerende tekster til videnskabsteori sammen med metoder og cases. Alle tekster er til fri download.

# data[].attributes.headline
Inspiration til både begynderundervisning, mellemtrinnet og udskolingen.

# data[].attributes.subject
Inspiration til både begynderundervisning, mellemtrinnet og udskolingen.

# data[].attributes.headline
TIDSLOMMEN app med forløb til lokale, historiske steder på Midt- og Vestsjælland fra Vestmusem.dk

# data[].attributes.subject
TIDSLOMMEN app med forløb til lokale, historiske steder på Midt- og Vestsjælland fra Vestmusem.dk

# data[].attributes.body
Se video eller pdf. med intro til forløbende her: https://vimeo.com/showcase/7301944

# data[].attributes.headline
Se også denne Padlet med flere materialer til historie (også online materialer)

# data[].attributes.subject
Se også denne Padlet med flere materialer til historie (også online materialer)

# data[].attributes.attachment_link.title
Gratis online ressourcer - Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt CFU Nyhedsmail fra CFU Bestil afhentning Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.headline
Se også denne Padlet med flere materialer til samfundsfag (også online materialer)

# data[].attributes.subject
Se også denne Padlet med flere materialer til samfundsfag (også online materialer)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Danmarks statistik er et arbejdsredskab, som alle elever bør komme omkring i deres uddannelse.

Her kan eleverne lære at håndtere ægte statistikker og selv prøve kræfter med at sammensætte fakta til konklusioner.

Gennem statistikbanken kan de udvælge tal og tabeller fra netop det område, som er vigtigt for deres fremlæggelse eller evt. produkt.

Besøg statistikbanken her.
Her finder du de seneste publikationer fra Danmarks statistik.

# data[].attributes.attachment_link.description
Danmarks statistik er et arbejdsredskab, som alle elever bør komme omkring i deres uddannelse. Her kan eleverne lære at håndtere ægte statistikker og selv prøve kræfter med at sammensætte fakta til konklusioner. Gennem statistikbanken kan de udvælge tal og tabeller fra netop det område, som er vigtigt for deres fremlæggelse eller evt.

# data[].attributes.headline
Podcast: Lad eleverne lytte til EUs historie. 

# data[].attributes.subject
Podcast: Lad eleverne lytte til EUs historie. 

# data[].attributes.body
Podcastserie til historie og samfundsfag inkl. øvelser og online quiz

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Podcastens første del kan høres her på siden eller findes i din fortrukne podcastapp til både iPhone og Android, hvor du også kan vælge at følge podcasten, så du bliver opdateret når der kommer nye afsnit.

Når eleverne har lyttet til første afsnit, kan de genneføre disse øvelser

I forbindelse med øvelserne skal eleverne gennemføre en quiz. Den kan enten afvikles digitalt eller ved at printe spørgsmålene her.

De korrekte svar står i lærervejledningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Podcast om EU's historie - DEOundervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Podcastens første del kan høres her på siden eller findes i din fortrukne podcastapp til både iPhone og Android, hvor du også kan vælge at følge podcasten, så du bliver opdateret når der kommer nye afsnit. Når eleverne har lyttet til første afsnit, kan de genneføre disse øvelser I forbindelse med øvelserne skal eleverne gennemføre en quiz.

# data[].attributes.headline
Podcast til de yngste fra Nationalmuseet. Sluk skærmen og lad eleverne lytte til podcasten, mens de går en tur. Lad dem lave en BINO (billednotat) efterfølgende.

# data[].attributes.subject
Podcast til de yngste fra Nationalmuseet. Sluk skærmen og lad eleverne lytte til podcasten, mens de går en tur. Lad dem lave en BINO (billednotat) efterfølgende.

# data[].attributes.attachment_link.title
Podcast: Danmarks historie for børn - Nationalmuseet

# data[].attributes.attachment_link.description
Tag med på en rejse tilbage i Danmarkshistorien, fuld af fantastiske fortællinger. Vi skal bl.a. tilbage til vikingetiden med sværd og sørøvere, tyveriet af guldhornene og ikke mindst en gruppe drenge, som gjorde modstand under 2. verdenskrig. Serien er både underholdende, spændende, lærerig og fuld…

# data[].attributes.body
Mellemtrinnet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leder du efter sjove, lærerige og engagerende opgaver til hjemmeundervisning og hjemmeskole?

Hos GoLittle vil vi gerne hjælpe til at gøre hjemmeskole sjovere for eleverne - og nemmere for lærere og forældre.

Derfor har vi lavet en lang række podcasts om danmarkshistorie, der kan bruges som supplement til det øvrige undervisningsmateriale.

Historierne er korte og passer til børn fra 2. - 5. klasse. Til alle historierne hører der spørgsmål og små opgaver, som eleverne kan løse, efter de har lyttet.

Der hører ordforklaringer til alle historierne, og både ordforklaringer og spørgsmål kan automatisk blive læst op på skærmen for de børn, der har brug for hjælp til at læse.

Med GoLittles opgaver til hjemmeskole kan eleverne arbejde selvstændigt med en opgave i 20-30 minutter uden hjælp fra lærere og forældre.

Historierne og opgaverne er ikke kun velegnet til hjemmeskole og hjemmeundervisning, men kan også bruges som et afbræk fra skærmen og til fordybelse og aktivering af fantasien i ulvetimen eller weekenderne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Opgaver til hjemmeskole - sjove lydfortællinger til læring derhjemme

# data[].attributes.attachment_link.description
Leder du efter sjove, lærerige og engagerende opgaver til hjemmeundervisning og hjemmeskole? Hos GoLittle vil vi gerne hjælpe til at gøre hjemmeskole sjovere for eleverne - og nemmere for lærere og forældre. Derfor har vi lavet en lang række podcasts om danmarkshistorie, der kan bruges som supplement til det øvrige undervisningsmateriale.

# data[].attributes.body
Lad fx eleverne se og arbejde med de korte film fra “Dit demokrati”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Til dig, der underviser i 8. eller 9. klasse, har Folketinget en bred vifte af tilbud. I kan besøge Christiansborg, deltage i projekter som Skolevalg og Ungdomsparlamentet eller gøre brug af Folketingets digitale undervisningsmaterialer, bl.a. 22 film om folkestyret.

# data[].attributes.attachment_link.description
Til dig, der underviser i 8. eller 9. klasse, har Folketinget en bred vifte af tilbud. I kan besøge Christiansborg, deltage i projekter som Skolevalg og Ungdomsparlamentet eller gøre brug af Folketingets digitale undervisningsmaterialer, bl.a. 22 film om folkestyret.

# data[].attributes.body
Sæt fokus på forholdet mellem vælgere, politikere, medier og politik.  Der er forslag til aktiviteter i kapitelsættet, så eleverne kan arbejde hjemmefra

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
En rejse ind i Trumpland: Her er politik blevet en stammekrig, hvor loyalitet overfor stammen er vigtigere end hensynet til nationen. Uanset hvad Trump gør eller siger - så ser og hører hans tilhængere noget andet end resten af USA - og verden.

Semantiske læremiddel, som dækker følgende kompetenceområdet i Samfundsfag Politik med særligt henblik på færdigheds- og vidensmålområderne Demokrati samt Medier og politik.
Fokusset er på Med udgangspunkt i Trump og nogle af hans vælgere undersøger denne tv-udsendelse, hvordan forholdet mellem vælgere, politikere, medier og politik er i dag og hvilke demokratiske udfordringer dette giver.
Læreren kan udvælge kapitelinddelingen, som også er inddelt i 5 temaer, som eleverne skal arbejde med. Her kan eleverne i grupper enten arbejde med de samme eller med forskellige kapitelnedslag eller en kombination.
I den pædagogiske vejledning er der også forslag til undervisningen inden og efter selve arbejdet med tv-udsendelsen.

Samfundsfag: 8., 9. kl.

9. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
En rejse ind i Trumpland: Her er politik blevet en stammekrig, hvor loyalitet overfor stammen er vigtigere end hensynet til nationen. Uanset hvad Trump gør eller siger - så ser og hører hans tilhængere noget andet end resten af USA - og verden.

# data[].attributes.headline
TV: Gennem humor og satire sætter Figuren Latifa fokus på hvad et politisk parti er og hvordan man kommer i folketinget. 

# data[].attributes.subject
TV: Gennem humor og satire sætter Figuren Latifa fokus på hvad et politisk parti er og hvordan man kommer i folketinget. 

# data[].attributes.body
Der er forslag til aktiviteter i kapitelsættet, så eleverne kan arbejde hjemmefra

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Latifa starter et politisk parti

Indholdsbeskrivelse:
Latifa starter et politisk parti: Syg Alliance. Latifa har fundet ud af, at for at få magt kræver det, at man har et parti og kan komme i Folketinget og bestemme noget. Men hvordan opretter man et parti? Hvordan får man stemmer? Kan man lære noget af andre succesfulde danske politikere? Kan hun lære noget af Pia Kjærsgaard? Og hvad for et parti synes vælgerne egentlig, at der mangler? Følg med!

Semantisk læremiddel, som dækker følgende kompetenceområdet i Samfundsfag Politik med særligt henblik på færdigheds- og vidensmålområderne Demokrati, Det politiske system, retsstat og rettigheder, Politiske partier og ideologier samt Medier og politik.
Gennem humor og satire sætter Figuren Latifa fokus på hvad et politisk parti er og hvordan man kommer i folketinget. Der er tilhørende kapitelsæt, hvor det er tænkt at eleverne i grupper ser udsendelsen, arbejder med spørgsmålene samt undervejs selv arbejder med at danne deres eget parti og de overvejelser det giver - en sjov og utraditionel introduktion til et klassisk politikområde.
Læremidlet kan forholdsvis enkelt ændres til at kunne anvendes til ONLINEundervisning, ved at kopiere og anvende kapitelsættet og evt. fjerne, tilføje eller ændre de enkelte kapitelmærkninger.

9. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Latifa starter et politisk parti: Syg Alliance. Latifa har fundet ud af, at for at få magt kræver det, at man har et parti og kan komme i Folketinget og bestemme noget. Men hvordan opretter man et parti? Hvordan får man stemmer? Kan man lære noget af andre succesfulde danske politikere?

# data[].attributes.headline
Kilder: Epidemier og virusser gennem tiden 5. - 9. klasse. Både til samfundsfag og historie

# data[].attributes.subject
Kilder: Epidemier og virusser gennem tiden 5. - 9. klasse. Både til samfundsfag og historie

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hiv-virussen blev opdaget i begyndelsen af 1980'erne. Her fandt lægevidenskaben ud af, at virussen angriber og nedbryder personens immunforsvar og smitter gennem seksuel kontakt eller via blodet. Hvis den hiv-smittede blev ramt af en række bestemte infektioner og kræftformer, fik vedkommende diagnosen AIDS. Der fandtes - og findes - ingen vaccine mod sygdommen, men i dag kan man få medicin, der holder sygdommen nede.
Turde danskerne danse med en AIDS-ramt?
I august 1987 og igen i januar 1988 - altså få år efter, at hiv og AIDS for alvor var blevet kendt - spurgte analyseinstituttet Gallup et udsnit af den danske befolkning, hvordan de ville forholde sig til en række situationer involverende personer med AIDS Ville man f.eks. uden bekymring lade sig operere af en person med AIDS eller danse med en person med AIDS, eller ville man prøve at undgå det? Gallupundersøgelsen giver et billede af niveauet af folks bekymring og deres viden om, hvordan AIDS smitter.
Trin 1: Tabel
Undersøg tabellen: Hvordan vil du forholde dig hvis...[situationer med AIDS-ramte]?
Trin 2: Spørgsmål
Besvar spørgsmålene:

Sker der en udvikling på det halve år mellem de to surveys?

Vær dog opmærksom på, at ikke alle forskelle mellem de to undersøgelser er statistisk signifikant. Du kan teste for den statistiske usikkerhed her
Hvor udbredt ville AIDS blive?
I perioden 1985-1988 spurgte Gallup gentagne gange, hvor udbredt folk troede at AIDS ville blive i forhold til folkesygdommen kræft.

Svarene virker måske nok overraskende i dag, hvor vi ved, at kræft er langt mere udbredt end AIDS, men det beskriver meget godt, hvor stor bekymringen for AIDS var på det tidspunkt.
Trin 1: Tabel
Undersøg tabellen: AIDS lige så udbredt som kræft?
Trin 2: Spørgsmål

Beskriv hvilken udvikling der er i svarene fra 1985 til 1988?

Giv nogle forklaringer på, hvorfor der sker denne udvikling.

Vær dog opmærksom på, om forskellene mellem undersøgelserne er statistisk signifikant. Du kan teste for den statistiske usikkerhed her.
Det vigtigste samfundsproblem?
At de fleste så med stor alvor på AIDS i slutfirserne er altså tydeligt, men var det ligefrem det vigtigste samfundsproblem?

I 1986 oplistede Gallup en række problemer og bad folk om at udpege det vigtigste. De spurgte også, hvilket problem folk troede ville være det vigtigste 10 år senere.

Som man kan se på svarene, lægger AIDS sig her nogenlunde i midten af feltet af problemer; under problemer som arbejdsløshed men over eksempelvis sociale problemer. Interessant er det, at man også forventede, at AIDS ville være et væsentligt problem 10 år senere.
Trin 1: Tabel
Undersøg tabellen: Vigtigste samfundsproblem (nu og om ti år)?
Trin 2: Spørgsmål

Er tallene overraskende? Og er de overhovedet statistisk signifikante? Du kan teste for den statistiske usikkerhed her.
Ekstreme metoder nødvendige?
I 1988 spurgte Gallup, om folk fandt det berettiget at bruge kontrolforanstaltninger, som under normale omstændigheder ville blive betragtet som diskriminerende eller udemokratiske, i kampen mod AIDS, eksempelvis tvungne undersøgelser af visse grupper.

Som svarene viser, ville knap halvdelen gå med til at indføre sådanne tiltag.
Trin 1: Tabel
Undersøg tabellen: Voldsomme indgreb nødvendige i kampen mod AIDS?
Trin 2: Spørgsmål

Hvor langt var folk villige til at gå for at bekæmpe AIDS?

# data[].attributes.attachment_link.title
Epidemier og virusser gennem tiden - Kilderne

# data[].attributes.attachment_link.description
Hiv-virussen blev opdaget i begyndelsen af 1980'erne. Her fandt lægevidenskaben ud af, at virussen angriber og nedbryder personens immunforsvar og smitter gennem seksuel kontakt eller via blodet. Hvis den hiv-smittede blev ramt af en række bestemte infektioner og kræftformer, fik vedkommende diagnosen AIDS.

# data[].attributes.body
Inspirationen her er udvalgt fordi de kan bruges til fjernundervisning og understøtter fagenes mål. Nogle opgaver skal redidaktiseres, så de passer til fjernundervisning. Tænk nye metoder ind, så eleverne kan arbejde online, og gør arbejdet overskueligt for dig som lærer, ved at tænke alternativer til skriftlige afleveringer. Lad eleverne give hinanden feedback og giv selv feedback i undervisningstiden.

# data[].attributes.body
Vær opmærksom på dine elevers alder og på, hvilken adgang de har til en device i hjemmet.
Overvej, hvilket stof, du kan servere som fjernundervisning. Hvilken forståelse skal eleverne have med sig ud af det arbejde, du sender til dem, og hvordan kan du få indblik i, om de har den forståelse?

Husk at sprogliggørelsen er en central del af læringen. Når man kan sætte ord på noget, forklare det for andre, er der stor sandsynlighed for, at man har forstået det. Så tænk nøje over, hvordan du kan få den sproliggørelse i spil i den kommende tid.

# data[].attributes.headline
Gode råd fra UVM - herunder også forslag til undervisningsforløb

# data[].attributes.subject
Gode råd fra UVM - herunder også forslag til undervisningsforløb

# data[].attributes.attachment_link.title
Corona - Gode råd til undervisning - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.headline
Gode råd til virtuel undervisning i historie, de ældste elever 

# data[].attributes.subject
Gode råd til virtuel undervisning i historie, de ældste elever 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Synkrone, virtuelle lektioner

Arbejder man "synkront" er elever og lærer sammen virtuelt på samme tid.

En synkron lektion kan med fordel afspejle strukturen i en almindelig time, så eleverne er med på, hvad der skal ske. Start op på webcam, så eleverne kan se, at du er på og byd dem velkommen efterhånden, som de logger på. Skab nærvær ved at sende et billede af en klokke, når timen starter, eller fx en kaffekop, når der er pause. Og fravær kan tjekkes ved, at eleverne hver sender et billede af "noget historisk", som så kunne blive genstand for efterfølgende drøftelse.

Læreren bør kort gennemgå strukturen for timen og holde et kort oplæg. Dernæst vil det være en god idé at sende eleverne ud i grupper (i hvert deres virtuelle rum), da det er svært at holde fokus, når mange er i samme videokonference. Sørg for, at du kommer hurtigt og ofte på besøg hos grupperne.

Kildearbejde og spørgsmål
Der er intet i vejen for, at eleverne også virtuelt kan arbejde med "almindeligt" kildearbejde og spørgsmål til teksterne. Eleverne arbejder sammen i deres virtuelle rum og læreren kommer på besøg i de forskellige grupperum. Afslutningsvist mødes klassen igen i det fælles rum, hvorefter hver gruppe på skift fremlægger deres svar. De andre elever kan stille spørgsmål og supplere via chatten.

Spørgsmålsstafet
Eleverne kan inddrages yderligere i arbejdet med tekster - i stedet for lærerformulerede spørgsmål, Eleverne kan i de virtuelle grupper formulere fx 2-3 spørgsmål til dagens tekst, som distribueres videre til læreren, der fordeler dem til de øvrige elevgrupper - fx efter en model, hvor alle grupper svarer på hinandens spørgsmål. Slutteligt får grupperne lov til at diskutere de andre gruppers svar. Læreren besøger undervejs de forskellige grupperum og hjælper til.

Quizzer
I virtuelle timer er det nemt og hurtigt at arbejde med online quizzer. Der er mange muligheder fx Kahoot, Quizlet, Edpuzzle og Testmoz. Quizzerne kan være gode til variation i arbejdet i grupperummene eller til en god afsluttende opsamling på timen. Eleverne kan også udarbejde quizzer til hinanden (fx i Testmoz) som de efterfølgende spiller.
Vær opmærksom på, at det kan tage lang tid for eleverne selv at lave en quiz.

Tidslinjer, mindmaps og flowcharts
I historie kan man med fordel arbejde med online tidslinjer, flowcharts og mindmaps, fordi redskaberne stilladserer overblik og skærper blikket for kausale sammenhænge. Eleverne kan nok ikke nå at blive færdige på én time, men på to timer kan de ofte lave gode produkter.
Evt. kan man lade eleverne lave en screencast, hvor de præsenterer deres tidslinje, mindmap eller flowchart. De forskellige screencasts kan så efterfølgende distribueres og evalueres gennem peer feedback.

Væk fra computeren
Som variation kan man også sende eleverne udenfor. Aftal et tidspunkt, hvor de skal være tilbage og bed dem dernæst at gå en halv time ud i deres lokalmiljø, hvor de skal tage et foto af "noget historisk". Deres fotos uploades og distribueres dernæst på det fælles forum. Alt afhængigt af tid og ambitionsniveau kan læreren bede eleverne begrunde deres valg af motiv, forklare hvorfor det er "historisk", og om andre evt. vil opfatte motivet på samme måde.

Asynkrone, virtuelle lektioner

Asynkrone lektioner - hvor lærer og elever ikke er sammen på samme tid - kan være den gode fleksible løsning i en presset elevhverdag, fordi eleverne til en vis grad kan gennemføre den virtuelle lektion, når det passer dem selv.

Film/video med indlejrede spørgsmål
Edpuzzle er en delvist gratis online tjeneste, der tilbyder et overlay til eksisterende YouTube-videoer. Det gør, at man kan stille spørgsmål undervejs i videoen. Men det er ikke det hele. Læreren kan sørge for, at Edpuzzle giver automatiseret feedback til elevernes svar på de enkelte spørgsmål. Og tilmed kan læreren få fuld rapportering over samtlige elevers svar.
I mitCFU.dk kan man næsten det samme, idet læreren kan lave indlejrede spørgsmål (kapitelsæt) til de tusindvis af udsendelser, der findes på CFU.dk. Udsendelserne kan "lånes ud" til eleverne, som kan se dem derhjemme.

Den vilde påstand - elevdiskussioner via chat
Skolernes forskellige systemer (Teams, Google Meet, It's Learning) indeholder alle en eller anden form for chat-funktion. Det kan udnyttes til at etablere såvel asynkrone som synkrone debatter og drøftelser. Der er mange muligheder, men halvprovokerende, vilde påstande fungerer ofte godt til at sætte faglige debatter i gang.
Prøv fx at formulere 7-10 påstande om et givent tema og lad så eleverne i chatten svare på de enkelte påstande. En påstand kunne fx være "religion betød i virkeligheden ikke meget i Middelalderen". Det er nu meningen, at elever skal bruge deres faglighed til at gendrive, nuancere, diskutere eller uddybe de enkelte påstande. For at sikre sig, at alle bidrager kan det være en god idé at stille krav om, at hver elev skal svare på fx 1-2 lærerpåstande og 1-2 af de øvrige elevers svar. Se øvelsen virtuel diskussion i historie

Produkter - video, podcast, quizzer
Strækker den virtuelle undervisning sig over et længere tidsrum kan eleverne også arbejde mere projektorienteret, hvor de udarbejder it-produkter med historiefagligt indhold.
I sådanne projekter er det vigtigt at være klar og tydelig i produktkrav, indhold, bedømmelseskriterier og proces - og mere tydelig end i normal tilstedeværelsesundervisning. Sørg for undervejs at indskyde en række formative evalueringsprocesser - fx i form af lærervejledninger eller peer feedback via videokonference. På den måde hjælpes eleverne videre fagligt og processuelt, og man får bedre produkter i sidste ende.
Udover de almindelige faglige krav kan det være en god idé, at eksplicitere bestemte målgrupper for de enkelte produkter. Det tvinger eleverne til at tænke en ekstra gang over formidlingssituation, form og fagligt indhold.

Kreditering
Lars Due Arnov, Gribskov Gymnasium/CFU Københavns Professionshøjskole

# data[].attributes.attachment_link.title
Virtuel undervisning i historie - STX | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Arbejder man "synkront" er elever og lærer sammen virtuelt på samme tid. En synkron lektion kan med fordel afspejle strukturen i en almindelig time, så eleverne er med på, hvad der skal ske. Start op på webcam, så eleverne kan se, at du er på og byd dem velkommen efterhånden, som de logger på.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan du kommunikere med dem undervejs?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan du kommunikere med dem undervejs?

# data[].attributes.body
Overvej, om du på en eller anden måde skal kunne kommunikere ud til eleverne undervejs. Fx ved at du laver små videoer til dem, eller at de kan maile til dig - eller skrive i aula. I kan også bruge min-uddannelse, google-drev eller lign. Ingen portal eller device kan nogensinde erstatte dig og den kontakt, du har med eleverne. Men måske kan du gøre ting, som gør at kontakten delvist er der. Screencastify kan bruges til at optage skærmen (og evt. med billede) - eller du kan bruge Skoletube og WeVideo, hvor du kan uploade videoer til en kanal. Overvej at få dine elever til at gøre det samme. De kan få meget ud af at imitere dine videoer, og det, du gør. Alternativt kan du dele videoer, du har fundet egnede, som andre har fremstillet.

# data[].attributes.headline
Inspiration til forløb med digital produktion fra Skole Tube

# data[].attributes.subject
Inspiration til forløb med digital produktion fra Skole Tube

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er vigtigt for os, at du har den hjælp, du skal bruge lige ved hånden. Derfor har vi prioriteret at lave danske vejledninger til alle vores værktøjer. Videoerne kan ses af både lærere og elever, og de er ofte anvendt i forberedelsen, som lektie eller inden et kursus.

# data[].attributes.attachment_link.title
skoletubeguide | - din guide til Skoletubes værktøjer i praksis

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er vigtigt for os, at du har den hjælp, du skal bruge lige ved hånden. Derfor har vi prioriteret at lave danske vejledninger til alle vores værktøjer. Videoerne kan ses af både lærere og elever, og de er ofte anvendt i forberedelsen, som lektie eller inden et kursus.

# data[].attributes.headline
Lad eleverne lave deres egen faglige podcast. Fx i Skole Tube programmet We Video.

# data[].attributes.subject
Lad eleverne lave deres egen faglige podcast. Fx i Skole Tube programmet We Video.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her kan du finde færdige forløb til brug i historieundervisningen i grundskolen. Alle forløb indeholder lektionsplaner, hvor de forenklede fælles mål er omsat til læringsmål og undervisningsaktiviteter. Mange af dem indeholder også printklare elevopgaver og tekster. Forløbene kan downloades i Word-format og der er mulighed for, at du selv kan tilpasse indholdet efter dine egne ...

# data[].attributes.headline
Podcast til udskolingen om Københavns Historie

# data[].attributes.subject
Podcast til udskolingen om Københavns Historie

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er spor af historien overalt: Under Københavns asfalt og fliser, på bygninger og i byrum og mellem de mennesker, der færdes her. En af byens bygninger, det tidligere Overformynderi i Stormgade, huser Københavns Museum, der samler hele hovedstadens historie.

Som opvarmning til åbningen af Københavns Museum i februar har museet skabt en helt nyt podcastserie "København i 1000 år". Fra 2. januar og hver onsdag kl. 12 frem til åbningen 7. februar dykker vi ned i Københavns historie med afsæt i museets fortællinger om byen. Fortællinger, der handler om byen i 1000 år, men som også går tilbage til før København blev København. Hør om vikingebosættelser og sørøverangreb, byggeboom og brande. Og drømme, fattigdom, rigdom og alt det imellem.

1. afsnit - Myten om Absalons København

At København blev grundlagt i 1100-tallet af biskop Absalon er en af Danmarkshistoriens mest sejlivede myter. Sandheden er at området omkring København har været beboet af mennesker lige siden stenalderen og at byen, med havnen ud til Øresund, eksisterede længe før Absalon og kong Valdemar overhovedet var blevet født. I første afsnit af serien "Historier om København" går vi bagom myten og kaster nyt lys over byens tidligste historie.

Hør afsnittet via Podbean eller hos din egen podcastkanal.

Medvirkende: Vært, produktion og tilrettelæggelse: Simon Brun Andersen. Medvirkende: Museumsinspektør Niels Henrik Andreasen og museumsinspektør Jane Jark Jensen.

2. afsnit - Chr. 4.'s vilde visioner og bristede drømme

I 1500-tallet rammer renæssancen København med et brag. Den rige fyrste Christian d. 4. har fået kongemagten og med den, begynder en ny tid for hovedstaden. Tidens idealer om købmandskab, kirke, kunst og videnskab kommer til udtryk når Chr. 4. opfører nogle af byens mest ikoniske bygninger som Rundetårn og Børsen. Krig kommer dog i vejen for kongens ambitioner for byen, og efterdønninger af hans manglende krigsheld ender med at true selve byen, og hele kongerigets, eksistensgrundlag.

Hør afsnittet via Podbean eller hos din egen podcastkanal.

Medvirkende: Vært, produktion og tilrettelæggelse: Simon Brun Andersen. Medvirkende: Museumsinspektør Jakob Ingemann Parby.

3. afsnit - Penge, parykker og pest

I midten af 1600-tallet sker der noget i hovedstaden der skal vende op og ned på livet i byen. Den enevældige konge og hele hans hof gør København til hovedresidens og med dem følger landets rigeste og mægtigste mænd. Paradoksalt nok, rammes København samtidig af voldsomme katastrofer som pest, brande og bombardementer. Katastrofer der kommer til at sætte et uudsletteligt aftryk i byen, på både godt og ondt.

Hør afsnittet via Podbean eller hos din egen podcastkanal

Medvirkende: Vært, produktion og tilrettelæggelse: Simon Brun Andersen. Medvirkende: Museumsinspektør Jakob Ingemann Parby.

4. afsnit - Fattige forbrydere og forfærdelige straffe

I 1660 flytter den enevældige konge og hele hans hof til København. Men det er bestemt ikke alle der får del i det gode liv. Langt de fleste Københavnere lever en kummerlig tilværelse i fattigdom og folk tvinges ofte ud i kriminalitet for at overleve, med voldsomme konsekvenser til følge. I dette afsnit af "Historier om København" viser vi en mindre flatterende side af byens historie. En side der har været yderst synlig i gadebilledet og ikke mindst en kæmpe ulykke for de københavnere der levede i fattigdom.

Hør afsnittet via Podbean eller hos din egen podcastkanal

Medvirkende: Vært, produktion og tilrettelæggelse: Simon Brun Andersen. Medvirkende: Museumsinspektør Jakob Ingemann Parby.

5. afsnit - Voldenes fald

I 1800-tallet forandres byen for altid. De volde og porte der er i århundreder har omkranset hovedstaden og lukket den om sig selv, sprænges, og byen får en form vi kan genkende i dag. Brokvartererne udvikler sig, og der skabes et nyt centrum i form af Rådhuspladsen ligesom cykler, cafeliv og parker bliver en del af bybilledet. Elektriciteten sætter København i et moderne skær og med den bindes byen sammen på nye måder.

Hør afsnittet via Podbean eller hos din egen podcastkanal

Medvirkende: Vært, produktion og tilrettelæggelse: Simon Brun Andersen. Medvirkende: Museumsinspektør Jakob Ingemann Parby.

6. afsnit - Kampen om byen

I midten af 1900-tallet er store dele af København blevet slidt. De før så nye brokvarterer er blevet forældede og bystyret sætter en plan i værk for at modernisere byen og lokke nye velhavende borgere til. Moderniseringerne kaldes "saneringer" men det er bestemt ikke alle københavnere der er glade for planerne. Boligmangel og ungdomsoprøret skaber derfor i 1960'erne grundlaget for de såkaldte "slumstormere" der indleder en ideologisk kamp om byen og dens rum. En kamp der har præget byens historie lige siden, og for så vidt stadig udkæmpes den dag i dag.

Hør afsnitte via Podbean eller hos din egen podcastkanal

Medvirkende: Vært, produktion og tilrettelæggelse: Simon Brun Andersen. Medvirkende: Museumsinspektør og etnolog Inger Wiene.

Medvirkende i serien:

Produktion, vært og tilrettelæggelse: Simon Brun Andersen
Fra Københavns museum: Stenalderarkæolog og museumsinspektør Niels Henrik Andreasen, arkæolog og museumsinspektør Jane Jark Jensen, museumsinspektør og Ph.D Jakob Ingemann Parby, Etnolog og museumsinspektør Inger Wiene. Musik: Intro og outromusik af Miccel Mohr ved Mohr Music Production. Underlægningsmusik af Casper Belmaati.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er spor af historien overalt: Under Københavns asfalt og fliser, på bygninger og i byrum og mellem de mennesker, der færdes her. En af byens bygninger, det tidligere Overformynderi i Stormgade, huser Københavns Museum, der samler hele hovedstadens historie. Som opvarmning til åbningen af Københavns Museum i februar har museet skabt en helt nyt podcastserie "København i 1000 år".

# data[].attributes.body
Når du skal til prøve. Fra UVM.

# data[].attributes.body
Træn elevernes undersøgelseskompetence (kildekritik)

# data[].attributes.attachment_link.description
SøgSmart er et digitalt værktøj til elever på grundskoleniveau. Eleverne lærer at søge efter information og være kildekritiske. Værktøjet er udviklet af de danske centralbiblioteker i et samarbejde med CFU.dk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En kort, tegnet introduktionsfilm til de kildekritiske begreber med udgangspunkt i historien om et skib, som blev bygget på Skanderborg Sø i 1500-tallet. Egnet til både grundskolen og ungdomsuddannelserne.

Hvad er førstehåndskilder? Hvordan arbejder en historiker? Og hvem beordrede et skib bygget på Skanderborg Sø, da Christian d. 4 var barn?

Beretningen om skibet på Skanderborg Sø

Med udgangspunkt i historien om skibet på Skanderborg Sø forklarer filmen kort de kildekritiske begreber, der kan være svære at få hold på. Filmen er oplagt som introduktion til at arbejde kritisk med kilder i historieundervisningen. Brug den som inspiration til det videre arbejde med originale kilder i historieundervisningen i grundskolen og på ungdomsuddannelserne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kildekritik: en tegnet introduktionsfilm - Rigsarkivet

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad er førstehåndskilder? Hvordan arbejder en historiker? Og hvem beordrede et skib bygget på Skanderborg Sø, da Christian d. 4 var barn? Med udgangspunkt i historien om skibet på Skanderborg Sø forklarer filmen kort de kildekritiske begreber, der kan være svære at få hold på.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skriftlig kommunikation

AULA kan bruges til at sende beskeder til elever og forældre. Her kan eleverne også være i dialog og på den måde hjælpe hinanden, hvis læreren ikke er tilgængelig.

Videokommunikation
Skype
I Skype kan man både chatte og lave videoopkald. Derfor er det nemt for læreren at have kontakt til flere elever på samme tid via gruppevideochat. Ved at benytte sig at videoopkald kan man også holde relationen til eleverne ved lige. Skype er på dansk, det er gratis og kan hentes her

Gotomeeting
Gotomeeting er en anden gratis platform til videoopkald. Den kan nogenlunde det samme som skype, men man behøver ikke downloade programmet. Det kan køre i en browser. Programmet er på engelsk. Du kan finde GotoMeeting her

Facetime
Mange elever har en mobiltelefon og på nogle skoler har alle elever deres egen ipad. Derfor er det oplagt benytte facetime. Her kan eleverne arbejde sammen, selvom de sidder hver for sig og læreren kan oprette gruppeopkald for at give fællesbeskeder mm. Facetime er gratis, hvis man har iphone eller ipad.

Gruppearbejde og fildeling

Microsoft] Office 365 og Microsoft Teams

Microsofts Office 365 giver dig mulighed for at samleklassen til lektioner, give fælles præsentationer og være i dialog med dine elever. Eleverne kan arbejde i et udvalg af Microsoft programmer og dele deres arbejde med læreren. Office 365 har en basispakke, som alle skoler kan tilgå. En del kommuner er ligeledes tilknyttet en fælles ordning.

Google Education og Hangouts
Dette er googles samarbejdsportal. Det består af google drev og hangouts. Så mulighederne er næsten de samme som i Microsoft Office 365. Ligesom ved Microsoft Office 365, så har nogle kommuner tilkøbt Google Education og Google Classroom til kommunens lærere. Herved får man adgang til en række services og tekniske muligheder. Dog kan man gratis tilgå Google Classroom, hangouts og drev. Det kræver dog en google-konto og en del arbejde at sætte det op alene.

Facebook
Mange elever i de større klasser har en konto til facebook. Derfor kan en gruppe for klassen være en god idé. Her kan deles dokumenter, kommenteres, chattes mm. Kræver oprettelse af en bruger. Man kan desuden bruge Messenger som platform til at tale med eleverne gennem videoopkald. Det er muligt at tale med mange elever på en gang.

Padlet
I padlet kan i dele filer nemt og eleverne kan downloade opgaveark mm. De kan også uploade deres besvarelser, være i skriftlig dialog med hinanden og give hinanden feed-back. Afhængig af, hvordan du anvender Padlet, så kan det tilpasses til de forskellige årgange. .

Slack
Slack er en gratis kommunikationsplatform. Den udemærker sig ved at man kan oprette forskellige kanaler. Fx for forskellige fag. Her kan lærer og elev så føre en dialog, dele filer, billeder mm. Slack har også videoopkaldsfunktion. Slack er kun på engelsk og kræver oprettelse af en bruger. Du kan finde Slack her.

Skoletube
Skoletube er en samling af online-værktøjer som eleverne kan bruge. Her kan eleverne gemme deres arbejde, dele med hinanden og aflevere i fælles mapper. Man logger på via UNI-login og dermed er der helt styr på elevernes datasikkerhed og GDPR-regler. Skoletube tilgås via et abonnement fra skole eller kommune.

Vær opmærksom på GDPR

Skolen skal sikre sig, at de programmer, der anvendes til fjernundervisning overholder databeskyttelsesforordningen (GDPR). Hvis du er i tvivl kan du kontakte skoleledelsen eller skolens it-vejleder.
Neden for fremgår de vigtigste punkter, som skolen skal tage stilling til i forhold til GDPR:

Når skolen afsøger markedet for fjernundervisningsprogrammer, skal man undersøge, om leverandøren bag programmet har adgang til elevers personoplysninger. I så fald, skal skolen som dataansvarlig indgå en databehandleraftale med leverandøren. De fleste leverandører har typisk en standardaftale, som er en integreret del af deres licensaftale. Databehandleraftalen regulerer bl.a., hvordan leverandøren må behandle elevernes data, hvor længe data må opbevares mv.

Skolen skal sikre sig, at der laves en risikovurdering, inden der skrives under på databehandleraftalen/licensaftalen. Dette behøver ikke være en svær opgave.

Risikovurderingen kan fx resultere i, at evt. standardindstillinger opsættes på en måde, der sikrer en hensigtsmæssig deling af persondata

# data[].attributes.attachment_link.title
Forslag til it-platforme - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Skriftlig kommunikation AULA kan bruges til at sende beskeder til elever og forældre. Her kan eleverne også være i dialog og på den måde hjælpe hinanden, hvis læreren ikke er tilgængelig. Videokommunikation Skype I Skype kan man både chatte og lave videoopkald.

# data[].attributes.headline
Inspiration til både Indskolingen, mellemtrinnet og udskolingen 

# data[].attributes.subject
Inspiration til både Indskolingen, mellemtrinnet og udskolingen 

# data[].attributes.body
Rigsarkivet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I perioden 1929-1967 blev mere end 11.000 personer (tvangs)steriliseret i Danmark. De fleste af dem havde fået betegnelsen "åndssvag". I denne opgave skal du indsamle viden om denne del af den tidlige velfærdsstats historie, og på baggrund af dels en youtube-film, dels originale kilder fra Åndssvageanstalten i Brejning skal du selv fortolke og analysere historien.

Du finder de originale kilder fra åndssvageanstalten her, men læs først de trin, du skal igennem.
Trin 1: Introduktionstekst
Læs teksten: " Anbragt, steriliseret og udskrevet " om åndssvageforsorgen og sterilisationslovgivningen fra midten af 1800-tallet og indtil i dag.
Trin 2: Youtube-film
Se filmen: " Livet som udviklingshæmmet og handicappet under Åndssvageforsorgen " på youtube. Karoline, Arne og Lone fortæller i denne film om deres erfaringer med at være anbragt på en åndssvageanstalt. I filmen får vi deres stemme - deres fortælling - som giver et unikt indblik i, hvordan de oplevede deres anbringelse.
Trin 3: Indstilling i de originale sterilisationssager
Nu skal I sammenholde de anbragtes stemmer (fra nutiden) med overlæge Wildenskovs "stemme" (fra fortiden). Wildenskov var 1929-1957 overlæge på Den Kellerske Åndssvageanstalt i Brejning, og det var ham, der indstillede "åndssvage" til sterilisation/kastration. Hans indstillinger ligger som en del af de enkelte sterilisationssager hos Rigsarkivet. Læs en eller flere af indstillingerne. Brug evt. indholdsfortegnelserne til sagerne.
Trin 3: Spørgsmål
Undersøg følgende spørgsmål:

Hvordan kunne datidens samfund legitimere tvangssterilisation af "Åndssvage"?

Hvornår var man åndssvag, og hvilket formål skulle sterilisationen opfylde?

Hvilke konsekvenser havde det overhovedet at være anbragt under forsorgen?

Trin 4: Kildekritisk analyse
Foretag en kildekritisk analyse dels af youtube-filmen, dels af Wildenskovs indstillinger. Diskutér for eksempel disse spørgsmål:

Hvilke virkemidler bliver der brugt i filmen for at appellere til henholdsvis seerens følelser og fornuft?

Overvej fordele og ulemper ved at bruge erindringer som kilde.

Hvordan begrundede Wildenskov, at de enkelte personer skulle steriliseres/kastreres?

Hvad vidste Wildenskov, og hvad troede han?

Var Wildenskovs viden objektiv?

# data[].attributes.attachment_link.description
I perioden 1929-1967 blev mere end 11.000 personer (tvangs)steriliseret i Danmark. De fleste af dem havde fået betegnelsen "åndssvag". I denne opgave skal du indsamle viden om denne del af den tidlige velfærdsstats historie, og på baggrund af dels en youtube-film, dels originale kilder fra Åndssvageanstalten i Brejning skal du selv fortolke og analysere historien.

# data[].attributes.headline
Kildekritik - værktøjer, som eleverne kan bruge til de kildekritiske øvelser. 

# data[].attributes.subject
Kildekritik - værktøjer, som eleverne kan bruge til de kildekritiske øvelser. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skal du og dine elever i grundskolen eller på ungdomsuddannelsen arbejde med kildekritik? Brug bl.a. Rigsarkivets lille guldbog, fakta-arket eller se filmene om de kildekritiske begreber.

Fakta-ark om de kildekritiske grundbegreber Eleverne bliver i fakta-arket introduceret til de vigtigste begreber inden for kildekritikken. Fakta-arket henvender sig til grundskolens mellemtrin og overbygning.
Fakta-ark om de kildekritiske grundbegreber (PDF)
Plakat om kildekritik Plakaten er lige til at printe ud og hænge op i klassen. Plakaten supplerer Fakta-arket og introducerer eleverne for de vigtigste begreber inden for kildekritikken.
Plakat om kildekritik (PDF)
Den lille guldbog om kildekritikEleverne bliver klædt på til at arbejde med originale kilder og være kritiske, når de bedømmer en kildes værdi.

Den lille guldbog om kildekritik (PDF)

Arbejdsark til kildekritik Med Rigsarkivets arbejdsark til kildekritik bliver eleverne guidet til at besvare de rigtige kildekritiske spørgsmål på baggrund af en problemformulering, de selv laver.
Arbejdsark til kildekritik (PDF)
4 film: Kildekritiske begreberRigsarkivet forklarer i filmene fire kildekritiske begreber gennem en fodboldkamp, som måske, måske ikke, blev dømt helt rigtigt af dommer Dan.

Se filmene her

Beretningen om skibet på Skanderborg Sø - en animationsfilm

En kort, tegnet introduktionsfilm til kildekritikens grundbegreber. Filmen tager udgangspunkt i historien om et skib, der blev bygget på Skanderborg Sø i 1500-tallet. Men hvem beordrede egentlig skibet bygget: Kongen eller hans søn?
Læs mere om filmen her

# data[].attributes.attachment_link.title
Kildekritiske værktøjer til undervisningen - Rigsarkivet

# data[].attributes.attachment_link.description
Fakta-ark om de kildekritiske grundbegreber Eleverne bliver i fakta-arket introduceret til de vigtigste begreber inden for kildekritikken. Fakta-arket henvender sig til grundskolens mellemtrin og overbygning. Fakta-ark om de kildekritiske grundbegreber (PDF) Plakat om kildekritik Plakaten er lige til at printe ud og hænge op i klassen.

# data[].attributes.body
På rigsarkivets hjemmeside finde forskellige øvelser. Denne handler om 1. verdenskrig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Med mindeblade som kilde får du øvet din kildekritiske sans samtidig med at du får et indblik i, hvordan 1. verdenskrig påvirkede de efterladte.

På Rigsarkivet findes de originale kilder til Danmarks historie i tekst, billeder og tal. I en tid, hvor online-avisartikler redigeres løbende og fotografier retoucheres og ændres, er de historiske kilder i arkivet uændrede og originale.

Øvelse i metodiske og kildekritiske værktøjer

Den kritiske sans bliver stadigt vigtigere, i takt med at informationsstrømmen vokser, viden bliver nemmere og hurtigere tilgængeligt. Denne kildekritiske øvelse vil give dig redskaber og øvelse i at anvende metodiske og kildekritiske værktøjer.

Fremgangsmåde

Begynd med at læse den korte tekst om 1. verdenskrig, vælg derefter et mindeblad og besvar til sidst spørgsmålsarket. I Rigsarkivets lille guldbog om kildekritik kan du lære om de kildekritiske grundbegreber.

Den lille guldbog om kildekritik (PDF)
- Lær om de kildekritiske grundbegreber.
Tematekst om 1. verdenskrig (PDF) Spørgsmålsark (PDF)

# data[].attributes.attachment_link.description
Med mindebladene som kilde får eleverne et indblik i, hvordan 1. verdenskrig påvirkede de efterladte. Indsamle mindeblade over de faldne.

# data[].attributes.headline
Se også denne Padlet med flere materialer til kristendom (også online materialer)

# data[].attributes.subject
Se også denne Padlet med flere materialer til kristendom (også online materialer)

# data[].attributes.attachment_link.title
Gratis digitale ressourcer - Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt CFU Nyhedsmail fra CFU Bestil afhentning Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.headline
Sæt fokus på de bibelske fortællinger. Lad eleverne vælge en fortælling, som de genfortæller i et digital produkt  fx BookCreator eller måske en lydfortælling? De kan også tegne eller optage deres egen mundtlige fortælling. De afhænger af klassetrin. 

# data[].attributes.subject
Sæt fokus på de bibelske fortællinger. Lad eleverne vælge en fortælling, som de genfortæller i et digital produkt  fx BookCreator eller måske en lydfortælling? De kan også tegne eller optage deres egen mundtlige fortælling. De afhænger af klassetrin. 

# data[].attributes.attachment_link.description
Bibelen bliver brugt i mange sammenhænge og er til stor inspiration for mange. Her får du meget mere at vide om Bibelens personer, højtiderne, inspiration til middagen og meget mere.

# data[].attributes.body
Bogen er god som diskussionsgrundlag til en debat om bæredygtighed og økonomisk vækst. En anderledes tilgang til arbejdet med kompetenceområdet "Økonomi". Måske nu er tiden til at inddrage en roman i faget?

# data[].attributes.headline
Epidemier og virusser gennem tiden 5. - 9. klasse. Både til samfundsfag og historie

# data[].attributes.subject
Epidemier og virusser gennem tiden 5. - 9. klasse. Både til samfundsfag og historie

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hiv-virussen blev opdaget i begyndelsen af 1980'erne. Her fandt lægevidenskaben ud af, at virussen angriber og nedbryder personens immunforsvar og smitter gennem seksuel kontakt eller via blodet. Hvis den hiv-smittede blev ramt af en række bestemte infektioner og kræftformer, fik vedkommende diagnosen AIDS. Der fandtes - og findes - ingen vaccine mod sygdommen, men i dag kan man få medicin, der holder sygdommen nede.
Turde danskerne danse med en AIDS-ramt?
I august 1987 og igen i januar 1988 - altså få år efter, at hiv og AIDS for alvor var blevet kendt - spurgte analyseinstituttet Gallup et udsnit af den danske befolkning, hvordan de ville forholde sig til en række situationer involverende personer med AIDS Ville man f.eks. uden bekymring lade sig operere af en person med AIDS eller danse med en person med AIDS, eller ville man prøve at undgå det? Gallupundersøgelsen giver et billede af niveauet af folks bekymring og deres viden om, hvordan AIDS smitter.
Trin 1: Tabel
Undersøg tabellen: Hvordan vil du forholde dig hvis...[situationer med AIDS-ramte]?
Trin 2: Spørgsmål
Besvar spørgsmålene:

Sker der en udvikling på det halve år mellem de to surveys?

Vær dog opmærksom på, at ikke alle forskelle mellem de to undersøgelser er statistisk signifikant. Du kan teste for den statistiske usikkerhed her
Hvor udbredt ville AIDS blive?
I perioden 1985-1988 spurgte Gallup gentagne gange, hvor udbredt folk troede at AIDS ville blive i forhold til folkesygdommen kræft.

Svarene virker måske nok overraskende i dag, hvor vi ved, at kræft er langt mere udbredt end AIDS, men det beskriver meget godt, hvor stor bekymringen for AIDS var på det tidspunkt.
Trin 1: Tabel
Undersøg tabellen: AIDS lige så udbredt som kræft?
Trin 2: Spørgsmål

Beskriv hvilken udvikling der er i svarene fra 1985 til 1988?

Giv nogle forklaringer på, hvorfor der sker denne udvikling.

Vær dog opmærksom på, om forskellene mellem undersøgelserne er statistisk signifikant. Du kan teste for den statistiske usikkerhed her.
Det vigtigste samfundsproblem?
At de fleste så med stor alvor på AIDS i slutfirserne er altså tydeligt, men var det ligefrem det vigtigste samfundsproblem?

I 1986 oplistede Gallup en række problemer og bad folk om at udpege det vigtigste. De spurgte også, hvilket problem folk troede ville være det vigtigste 10 år senere.

Som man kan se på svarene, lægger AIDS sig her nogenlunde i midten af feltet af problemer; under problemer som arbejdsløshed men over eksempelvis sociale problemer. Interessant er det, at man også forventede, at AIDS ville være et væsentligt problem 10 år senere.
Trin 1: Tabel
Undersøg tabellen: Vigtigste samfundsproblem (nu og om ti år)?
Trin 2: Spørgsmål

Er tallene overraskende? Og er de overhovedet statistisk signifikante? Du kan teste for den statistiske usikkerhed her.
Ekstreme metoder nødvendige?
I 1988 spurgte Gallup, om folk fandt det berettiget at bruge kontrolforanstaltninger, som under normale omstændigheder ville blive betragtet som diskriminerende eller udemokratiske, i kampen mod AIDS, eksempelvis tvungne undersøgelser af visse grupper.

Som svarene viser, ville knap halvdelen gå med til at indføre sådanne tiltag.
Trin 1: Tabel
Undersøg tabellen: Voldsomme indgreb nødvendige i kampen mod AIDS?
Trin 2: Spørgsmål

Hvor langt var folk villige til at gå for at bekæmpe AIDS?

# data[].attributes.attachment_link.title
Epidemier og virusser gennem tiden - Kilderne

# data[].attributes.attachment_link.description
Hiv-virussen blev opdaget i begyndelsen af 1980'erne. Her fandt lægevidenskaben ud af, at virussen angriber og nedbryder personens immunforsvar og smitter gennem seksuel kontakt eller via blodet. Hvis den hiv-smittede blev ramt af en række bestemte infektioner og kræftformer, fik vedkommende diagnosen AIDS.

# data[].attributes.headline
Tema: Velfærd, kold krig og ungdomskultur

# data[].attributes.subject
Tema: Velfærd, kold krig og ungdomskultur

# data[].attributes.body
Undervisningsforslag - digital adgang til alle materialer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Undervisningsforslag til materialer og aktiviteter. Sæt fokus på, hvordan USA påvirkede dansk kultur i forbindelse med etablering af velfærdsstaten i efterkrigstiden og som en del af den kolde krig. Sæt fokus på forbrugskulturen, populærkulturen og ungdomskulturen

Forslag til problemstilling: Hvordan og hvorfor har USA spillet en vigtig rolle i udviklingen af den dansk kultur og politik siden Anden Verdenskrig?

Forslag til materialer

På mitCFU.dk kan I se serien Besat af USA. Serien består af 5 afsnit, ét fra hvert årti. Afsnit 1 (1960'erne) er inddelt i kapitler med forskellige problemstillinger, der kan anvendes i undervisningen.

På mitCFU.dk kan I også se filmene JFK og Thirteen Days eller det sidste afsnit i Historien om Danmark - velfærd og kold krig.

Find flere materialer fagbøger, romaner, reklamer, tv-klip mm. på denne padlet:

# data[].attributes.attachment_link.title
Velfærd og kold krig - besat af USA - Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsforslag til materialer og aktiviteter. Sæt fokus på, hvordan USA påvirkede dansk kultur i forbindelse med etablering af velfærdsstaten i efterkrigstiden og som en del af den kolde krig. Sæt fokus på forbrugskulturen, populærkulturen og ungdomskulturen Forslag til problemstilling: Hvordan og hvorfor har USA spillet en vigtig rolle i udviklingen af den dansk kultur og politik siden Anden Verdenskrig?

# data[].attributes.body
GoLittles lydfortællinger for børn er en række sjove og lærerige fortællinger á 7-10 minutters varighed om spændende steder og oplevelser rundt om i Danmark - fra den gamle borgruin Hammershus på Bornholm til elgene i Lille Vildmose og kronjuvelerne under Rosenborg Slot i København. Alle GoLittles podcasts kan tilgås enten via hjemmesiden – se link - eller i GoLittle-appen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her finder du podcast til børn fra GoLittle.

Med GoLittles podcasts får ungerne et fantastisk alternativ til skærmen. Brug historierne som godnathistorier, på bilturen - eller bare når der er brug for afslapning med en god historie :o)

GoLittles podcasts til børn er også gode at høre hele familien sammen.

Du kan abonnere på GoLittles podcast i din foretrukne podcast-app. Tryk for Apple Podcasts, Spotify, Google Podcasts og Podimo - eller søg efter GoLittle der, hvor du lytter.

(Sponsoreret af Circle K) Køreturens Klogeste | Quiz 3:

Hvem er Køreturens Klogeste? Det finder I meget snart ud af, for i denne quiz skal børnene dyste mod de voksne i spørgsmål om alt fra kager over dyr til.. prutter!

(Sponsoreret af Circle K) Køreturens Klogeste | Quiz 4:

Hvem vinder æren - og håneretten? Er det de voksne eller børnene? I denne udgave af Køreturens Klogeste dyster I i spørgsmål om pandaer, konger og tv.

(Sponsoreret af Circle K) Køreturens Klogeste | Quiz 5:

Føles bilturen lidt lang? Så kan alle i bilen quizze mod hinanden i Køreturens Klogeste! Der er bl.a. spørgsmål om nordiske guder, jagerfly og rutsjebaner.

Den berømte flugtkonge Lorentzen
(Sponsoreret af FÆNGSLET)

Det her er historien om en ÆGTE udbryderkonge og danmarkshistoriens vel nok mest berømte fangeflugt fra FÆNGSLET i Horsens.

Kongens 4,4 kilometer lange kanal
(Sponsoreret af Destination Himmerland)

Frederik VIIs kanal er 4,4 kilometer lang, 25 meter bred og udgravet med håndkraft for mere end 150 år siden. Hør den spændende historie.

Mysteriet om køkkenmøddingen
(Sponsoreret af Destination Himmerland)

I Himmerland i Nordjylland er der fundet en KÆMPE stor og 7.000 år gammel køkkenmødding. Hør historien der rummer masser af spændende opdagelser!

Det mystiske sølvkar med den boblende trylledrik
(Sponsoreret af Destination Himmerland)

Gundestrupkarret gemmer på en fantastisk og mystisk historie! Om en trylledrik der giver superkræfter, om Asterix og Obelix - og en forsvunden sølvplade!

De fantastiske danske vikingeborge
(Sponsoreret af Destination Himmerland)
Hør historien om to af Danmarks sejeste vikingeborge - Aggersborg og Fyrkat! Begge borge var enestående bygningsværker, og historien bag er spændende!

På dinojagt for 250 millioner år siden
(Sponsoreret af Destination Bornholm)

Kom med mere end 200 millioner år tilbage i tiden til dengang, der levede dinosaurer på Bornholm. Det bliver super spændende - og hæsblæsende!

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du podcast til børn fra GoLittle. Med GoLittles podcasts får ungerne et fantastisk alternativ til skærmen. Brug historierne som godnathistorier, på bilturen - eller bare når der er brug for afslapning med en god historie :o) GoLittles podcasts til børn er også gode at høre hele familien sammen.

# data[].attributes.body
På emu.dk kan du finde undervisningsmateriale og podcast, som du kan bruge.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fra maj 2020 markeres 75-året for befrielsen over hele Danmark. Som et led i dette støtter Børne- og Undervisningsministeriet op om aktiviteter, der sætter befrielsen - og de menneskelige erfaringer og konsekvenser heraf - på skemaet i landets grundskoler og gymnasiale uddannelser.

Her på temasiden lanceres løbende fra maj 2020 artikler, undervisningsforløb, en podcast-serie og andre materialer til brug for lærere, der ønsker at arbejde med emnet i næste skoleår 2020/2021. Materialerne henvender sig primært til historie, dansk og samfundsfag, men er også oplagt til tværfaglige forløb. Materialerne kan bidrage til at lade elever arbejde fagligt med emnet på en måde, der både lægger op til refleksion og læring om emnet.

# data[].attributes.attachment_link.title
75-året for befrielsen - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra maj 2020 markeres 75-året for befrielsen over hele Danmark. Som et led i dette støtter Børne- og Undervisningsministeriet op om aktiviteter, der sætter befrielsen - og de menneskelige erfaringer og konsekvenser heraf - på skemaet i landets grundskoler og gymnasiale uddannelser.

# data[].attributes.headline
SKAB CORONA-DOKUMENTARFILM I 6.-9. KLASSE	

# data[].attributes.subject
SKAB CORONA-DOKUMENTARFILM I 6.-9. KLASSE	

# data[].attributes.body
Se instruktionsfilmen her:  https://vimeo.com/409784258- Tjek vores lærer- og elevguides ud- Brug vores hotline til medielærere- Se mere på Filmbyaarhus.dk https://filmbyaarhus.dk/fortael-danmarkshistorie-i-boernehoejde/

# data[].attributes.body
Buster Filmfestival inviterer elever i 6.-9.klasser til at samle fortællinger og indtryk fra livet under en pandemi, så fremtiden kan lære af de børn, der oplevede det. Bedste film præmieres med en filmlejrskole for vinder + skoleklasse under Buster Filmfestival 2020 i København. Fine video guides - derfor god til fjernundervisning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Brug din mobil til at fortælle om dine oplevelser og dagligdag under Corona underlockdown. Lær ALT om at lave film.

FORTÆL DANMARKSHISTORIE I BØRNEHØJDE

Buster Filmfestival inviterer ALLE i alderen 5 - 16 år til at lave film om livet som barn eller ung under Corona-nedlukningen. Den danske filminstruktør Sebastian Cordes vil vejlede dem i at dokumentere deres oplevelser og fortælle dem i klar filmisk form. De mange film vil til slut blive samlet til én STOR dokumentarfilm om livet under Coronoa-lockdown i et børneperspektiv. Filmen vil få premiere på Buster Filmfestival i september 2020 og bliver en del af Nationalmuseet. Filmfestivalens programchef Mariella Harpelunde Jensen udtaler i forbindelse med lanceringen af projektet: "Buster har en lang tradition for at samskabe med børnene, og i denne tid hvor vi alle sammen pludselig ser på vores hverdag med helt nye øjne er det oplagt at give børnene en stemme og vise dem, at man kan bruge filmmediet til at udtrykke sig og fortælle historier om sin verden. Historier der kan lære fremtiden om livet i børnehøjde under en pandemi". Programchefen understreger at kampagnen opfordrer børn og familier til at lave film hjemme i hjemmets sikre rammer og overholde alle sundhedsmyndighedernes anbefalinger. Projektet er et samarbejde mellem Nationalmuseet, DR, Københavns Kommune, Nordea Fonden, Ungdomsbyen, Det Danske Filminstitut og filmfestivalen.

Læs mere om lockdown i børnehøjde, se hvordan du laver videoer og download læringsmaterialer her

# data[].attributes.attachment_link.description
Brug din mobil til at fortælle om dine oplevelser og dagligdag under Corona underlockdown. Lær ALT om at lave film. FORTÆL DANMARKSHISTORIE I BØRNEHØJDE Buster Filmfestival inviterer ALLE i alderen 5 - 16 år til at lave film om livet som barn eller ung under Corona-nedlukningen.

# data[].attributes.headline
Dennis Hornhave har lavet dette bingospil, som kan gennemføres på afstand, men hvor eleverne får luft, motion og lærer samtidigt. 

# data[].attributes.subject
Dennis Hornhave har lavet dette bingospil, som kan gennemføres på afstand, men hvor eleverne får luft, motion og lærer samtidigt. 

# data[].attributes.body
Kan man konkurrere i historie? Selvfølgelig kan man det og det er sjovt. Dennis Hornhave har lavet et spil historiebingo til print.

Inden du går igang:
- Beslut om I spiller én række eller pladen fuld.

Husk:
- Selvom det er sjovt at vinde, er det vigtigt at hygge sig imens (det er selvfølgelig også helt ok at blive klogere undervejs 🤓)

Corona-bonus:
- Man kan spille spillet på afstand og dele billeder med hinanden som viser, hvordan man har løst opgaverne.

God fornøjelse og del hellere end gerne.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Med børn og unge på opdagelse i historien

# data[].attributes.attachment_link.title
Med børn og unge på opdagelse i historien

# data[].attributes.attachment_link.description
Med børn og unge på opdagelse i historien added a new photo.

# data[].attributes.body
Let tilgængelig stamtræs opgave. Med indbygget opfordring til at ringe til sine bedsteforældre.
Mvh Troels

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du brug for en historie aktivitet som dine elever, eller bare til dine egne unger, kan arbejde selvstændigt med? Så se lige her.
Ja du kan da foresten også selv gå igang.
Materialet her handler...

# data[].attributes.body
Med epidemi i hælene. Flygtninge har altid været både bærere og ofre for smitsomme sygdomme det galt de tyske flygtninge i Danmark 1945-1949 så vel som nutidens flygtninge.
Materialet her har jeg lavet med kilder, originale billeder fra bl.a. flygtningelejren i Oksbøl.
Materialet er rettet mod udstillingen og ungdomsuddannelserne.
Mvh
Troels Riknagel, VardemuseerneLæring
https://www.facebook.com/1842263519347236/posts/2554935874746660/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
23. marts 2020

"Når du ikke kan komme til os, så kommer vi til dig". Følg med her på bloggen, hvor vi vil komme med forslag til, hvad både børn og voksne kan bruge tiden på i disse dage - hjemme eller ude i naturen. Dette undervisningsmateriale omhandler sygdom og levevilkår hos tyske flygtninge i Oksbøl 1945-49.

Når nu vi ikke kan få besøg af skoleklasser og deres lærere, må vi jo komme til dem.

Vi har lavet et undervisningsmateriale som tager udgangspunkt i et kilde materiale omhandlende de tyske flygtninge i Danmark mellem 1945-1949 og smitsomme sygdomme. Særligt i tider som disse, med spredning af smitsomme sygdomme, kan vi med fordel se tilbage på hvordan man tidligere har ageret. Flygtninge i store lejre med sanitære udfordringer var den gang såvel som i dag en kilde til bekymring i forhold til epidemiske sygdomme.

Materialet er designet til brug i folkeskolens overbygning eller på ungdomsuddannelserne, og kan bruges direkte i fjernundervisningen.
Hent det lige her.

Relateret indhold

# data[].attributes.attachment_link.title
Med epidemi i hælene | Når du ikke kan komme til os | Vardemuseerne

# data[].attributes.attachment_link.description
"Når du ikke kan komme til os, så kommer vi til dig". Følg med her på bloggen, hvor vi vil komme med forslag til, hvad både børn og voksne kan bruge tiden på i disse dage - hjemme eller ude i naturen. Dette undervisningsmateriale omhandler sygdom og levevilkår hos tyske flygtninge i Oksbøl 1945-49.

# data[].attributes.body
De yngste kan se serien  "100 års barndom" De kan vælge ting de ser ud, som de evt. kan sammenligne med deres egen barndom. Serien kan findes på mitcfu.dk: kortlink.dk/257pr

# data[].attributes.body
Og når vi engang er tilbage i skolen, så anbefaler jeg lån af CFUs påskekasse. Se opslag nedenfor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvorfor er det lige, vi fejrer påske? Og hvad har små nuttede kyllinger, påskeæg, gækkebreve og familiemiddage egentlig med kristendommen at gøre?

I fire små film møder vi tøjdyret Snapper fra Sigurd fortæller Bibelhistorier og Sigurds historier om at være til. Hun besøger præsten Andreas Christensen, og sammen forsøger de at få styr på påskens dage. Snapper finder bl.a. ud af, at påsken på én gang er spændende og uhyggelig. Heldigvis ender det hele godt.

Hver film varer ca. 6 minutter og fungerer som et godt udgangspunkt for en snak om påskens dage og traditioner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvorfor er det lige, vi fejrer påske? Og hvad har små nuttede kyllinger, påskeæg, gækkebreve og familiemiddage egentlig med kristendommen at gøre? I fire små film møder vi tøjdyret Snapper fra Sigurd fortæller Bibelhistorier og Sigurds historier om at være til. Hun besøger præsten Andreas Christensen, og sammen forsøger de at få styr på påskens dage.

# data[].attributes.body
Eleverne kan skabe deres eget stamtræ, nu hvor de alligevel er lukket inde med familien. De kan bruge tiden på at finde billeder, interviewe forældre og andre familiemedlemmer. Eleverne kan fx bruge arkene nedenfor.

# data[].attributes.body
Til videoerne findes der opgaver og et undervisningshæfte

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Bøger og konkrete materialer med relation til den kristne påske.

Indeholder:

1 balje

1 bøtte fodsalt

1 æske oblater

1 kalk

1 æg

1 brød

4 forskellige kors

1 kirkelys

1 ikonbillede

1 billede af den sidste nadver

7 påskedukketeater (Jesus på æslet, Jesus, bedetæppe, brød, kurv, kalk, 3 palmeblade, sten)

1 Påske og pinse (bog)

1 Børnebibelen (bog)

1 Rejsen til Jerusalem (bog)

1 Undervisningsvejledning til Rejsen til Jerusalem (bog)

Dette sammensatte didaktiske læremiddel består af en række genstande og bøger, som er tænkt til at skabe en mere levende fortælling omkring den kristne påske. Materialet kan anvendes i både indskoling og mellemtrin. Læremidlet kan benyttes til at udfolde de to kompetenceområder Bibelske fortællinger og Kristendom, her kan læremidlet dække de forskellige færdigheds- og vidensområder både i indskoling og mellemtrin, dog undtaget Bibelen i mellemtrinnet. I indskoling bør fokus primært være på de konkrete genstande, hvorimod "Rejsen til Jerusalem" (bog med lærervejledning) kan danne udgangspunkt i eksempelvis 5. klasse.

Hertil findes pædagogisk vejledning

Anvendelsesklausul:
Dukketeaterets løse dele skal sidde fast på velcroen ved aflevering

Antal i afdelinger:

2 stk. i udlånsafdelingen. Kan bookes enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse: Bøger og konkrete materialer med relation til den kristne påske.

# data[].attributes.headline
Peters verden - en tidsrejse til reformationen

# data[].attributes.subject
Peters verden - en tidsrejse til reformationen

# data[].attributes.body
Online læremiddel til mellemtrinnet, der besvarer spørgsmålet: "Hvorfor blev jeg protestant?" Det bedste er at arbejde med materialet i grupper, men man kan arbejde med det enkeltvis.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tag på tidsrejse med Peter og bliv klogere på reformationen - HistorieLab

# data[].attributes.attachment_link.description
I det digitale læremiddel 'Peters verden' kan elever i mellemtrinnet tage med på tidsrejse, når 12-årige Peter spørger sig selv "hvorfor er jeg protestant?". På rejsen møder eleverne forskellige årsager til reformationen og arbejder med emnet gennem forskellige opgaver og spil.

# data[].attributes.body
En lille opgave til samfundsfag (og lidt historie, med fokus på regeringens tiltag den seneste uge. Udarbejdet af Kristian Spaabæk Jakobsen. Fra hurtighistorie.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En lille opgave - primært til samfundsfag (men også lidt historie), med fokus på regeringens tiltag den seneste uge.... Udarbejdet af Kristian Spaabæk Jakobsen
Samfundsfags- og historieopgave af Kristian Spaabæk Jakobsen
Den seneste uge [uge 11-12, 2020] har været en begivenhedsrig og historisk uge, hvor det Danmark vi kender er blevet forandret. I denne opgave skal du arbejde med tre kilder. Den første er fra onsdag d.11 marts, mens de to andre er fra tirsdag d.17/3
Denne opgave er en del af vores Covid-19 (Corona-virus) service: Hjemmeskolen, hvor vi inviterer alle med interesse for at dele historie-relaterede artikler og opgaver til brug for forældre og elever, der grundet epidemi-krisen må hjemmeskoles.
Hvis du vil hjælpe med opgaver, er du velkommen til at læse mere om hvordan her: http://hurtighistorie.dk/hjemmeskolen/

# data[].attributes.attachment_link.description
En lille opgave - primært til samfundsfag (men også lidt historie), med fokus på regeringens tiltag den seneste uge.... Udarbejdet af Kristian Spaabæk Jakobsen Samfundsfags- og historieopgave af Kristian Spaabæk Jakobsen Den seneste uge [uge 11-12, 2020] har været en begivenhedsrig og historisk uge, hvor det Danmark vi kender er blevet forandret.

# data[].attributes.body
Lille Nørd er på rejse ude i den store verden og vil prøve at komme jorden rundt på 10 lege.  En film, der giver indblik i andre kulturer og religioner.  Find den på mitcfu.dk:  kortlink.dk/257q3

# data[].attributes.body
Hvad er det? Opgaverne til forløbet her gør eleverne klogere på begrebet. Måske eleverne kan bruge forløbet til at perspektivere til nyhederne om coronavirus? Opgaverne lægger op til samtaler to og to - eleverne kan evt. mødes online og samarbejde om besvarelser og refleksioner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Udskoling: Bliv klogere på begrebet fake news sammen med Detektor, og lær at se nyhedshistorierne efter i sømmene, så du bliver din egen fake news-detektor.

# data[].attributes.body
Se videoer af fanger, der fortæller om livet i fængsel og svar på spørgsmål. Lær hvordan det foregår, når fanger får besøg, bliv klogere på straf i Danmark og hør bud på, hvad man gøre for at undgå, at folk bliver kriminelle. Du kan også lære om fangernes arbejdsopgaver, regler i fængslet og høre om Lorentzens berygtede flugt fra Horsens Statsfængsel gennem en 18 meter lang tunnel.

# data[].attributes.headline
Sofaskolen.dk (Alinea) tilbyder gratis online forløb.

# data[].attributes.subject
Sofaskolen.dk (Alinea) tilbyder gratis online forløb.

# data[].attributes.body
Bl.a. dette forløb, som er velegnet til samfundsfag: Sådan smitter coronavirus vores tanker.

# data[].attributes.attachment_link.description
CORONA. Virussen påvirker ikke kun vores praktiske dagligdag. Virusudbruddet har også en stor psykologisk effekt på os. Det gør os bekymrede. Og det er faktisk kun godt, fortæller forsker.

# data[].attributes.body
Hvis du giver opgaver til dine elever, så tænk over, hvordan du kan give dem feedback undervejs. For mange betyder det utrolig meget for deres motivation, at der er en modtager af deres arbejde. Og dine øjne har en anden vægt end mors eller fars, eller hvem der nu kigger med hjemme på elevernes arbejde. Du kan skrive til dem, eller sende små film hvor du kommenterer på deres arbejde. Tænk over, hvordan du får motivationen fremmet hos dine elever i de kommende dage og uger.

# data[].attributes.body
Denne padlet indeholder inspiration til, hvad eleverne kan arbejde med  hjemme, mens skolerne holder lukket. Der vil løbende komme nye materialer på. Padlen er udviklet i samarbejde med pædagogisk konsulent Astrid Danielsen ammd@ucl.dk

# data[].attributes.headline
Eleverne kan træne udarbejdelsen af forskellige produkter - fx plakater som her.

# data[].attributes.subject
Eleverne kan træne udarbejdelsen af forskellige produkter - fx plakater som her.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Før du begynder

Lav en plakat for en mærkesag

Det bliver du bedre til:

At skabe et produkt til prøven i kulturfag.

At formidle og reklamere for et politisk budskab

At opbygge en plakat der tydeligt fortæller budskabet.

At afstemme plakatens virkemidler (billede, titel, slogan, skrifttyper, farver, komposition) ift. det politiske budskab.

OM AKTIVITETEN

I denne aktivitet fremstiller du en plakat, der skal reklamere for en politisk mærkesag. Du finder selv et billede og indsætter titel og slogan, så det giver en samlet formidling.

En plakat kan bruges til at formidle et synspunkt på en sag. En plakat er relativt hurtig at fremstille, så du kan eventuelt producere to plakater, en for og en imod sagen.

TIP: I kan også lave plakater til historiske perioder, de ti bud i kristendom, filmplakater m.v.

Trin for trin

Lav en plakat for en politisk mærkesag

Emne 15 min.

Før I går i gang med denne aktivitet, har I fundet et emne og en problemstilling sammen med jeres lærer.

Udfyld emneboardet først for at gøre status.

HUSK

HUSK:

Dit produkt er blot en del af det du skal aflevere forud for prøven i kulturfag, og det tæller ikke i sig selv. Men hvis du bruger produktet godt til prøven, kan din fremlæggelse blive mere overbevisende, og dermed laver du et bedre resultat.

Produktet kan fx levendegøre dit stof eller anskueliggøre dine pointer.

Hvis du ikke har et emne, fordi du blot vil træne produktudfærdigelsen, kan du trække et emne at arbejde med her (klik på emnet, du trækker):

Hvorfor, til hvem og hvor?

Før du/I begynder at producere din SmåP, er der et par ting at overveje.

1. Vælg en kombination

T ræk i markeringerne nedenfor, og få input til at tænke over:

Hvad du/I vil med din/jeres SmåP?

Hvem den er til?

Hvor den skal vises?

Forproduktion 30 min.

Forestil jer, at I skal lave en plakat, der sætter fokus på jeres mærkesag og fremstiller jeres holdning til mærkesagen på en positiv måde.

Plakaten skal både reklamere for mærkesagen og give lyst til at støtte den.

Tal i jeres gruppe om, hvad plakaten skal fortælle.

Udfyld plakatboardet.

Plakater lavet af 9.-klasses-elever.

Produktion 15 min.

Find nu det billede, I er blevet enige om. I kan finde billeder ved at søge på fx Google Images.

VIGTIGT

VIGTIGT:

Husk, at medmindre der udtrykkeligt står, at de billeder du finder på nettet må bruges i andre sammenhænge, så må du ikke offentliggøre dem i nye sammenhænge, fx ved at dele dit færdige produkt på Facebook.

Sådan kan du finde godkendte billeder, som du må bruge:

Postproduktion 60 min.

Vi anbefaler, at I udfører dette trin på en computer, men I kan også bruge en tablet.

Åbn et billedbehandlingsprogram. Vi anbefaler Photopea via Skoletube eller to gratis, online programmer - se guiden under 'Værktøjer':

Canva er nemt og brugervenligt og leverer mange layouts at starte fra. Gratis.

Photopea via Skoletube er lidt mere avanceret, men giver flere muligheder. Skabeloner at starte fra. Kræver abonnement på Skoletube.

Pixlr er brugervenligt og har avancerede funktioner. Gratis.

Nu skaber I jeres plakat, med udgangspunkt i de valg I traf, da I lavede jeres plakatboard og gennemgik trinnet "Hvorfor, til hvem og hvor?":

Indsæt billede(r) og justér evt. lys og farver.

Tilføj tekster (titel mm.) og justér skrifttype, størrelse og farve.

Gem plakaten som en fil - se hvordan i guiden.

Nu kan plakaten printes ud, uploades til Intra, SkoleTube eller lignende.

Funker det? 15 min.

Vis jeres plakat til andre personer uden at forklare dem noget først:

Spørg dem:

Hvad synes I om plakaten? Hvorfor?

Hvad fortæller plakaten? Hvilket budskab opfatter I?

Hvem mener I, er målgruppen?

Hvor mener I, plakaten egner sig til at blive vist?

Diskutér i jeres egen gruppe, om de andres oplevelse af jeres plakat passer godt til det, I tidligere har besluttet. Er det nødvendigt at lave ændringer i jeres plakat, så gør det nu?

Fremlæggelsen

Hvis du/I skal fremlægge dit/jeres produkt (fx til prøven) så husk, at produktet skal hænge sammen med resten af fremlæggelsen.

Brug jeres produkt til at præsentere de vigtigste pointer og til at problematisere eller perspektivere dit/jeres emne.

Inden fremlæggelsen, er det derfor vigtigt at du/I gør jer følgende overvejelser:

Forhold dig/jer til problemstillingen.

Lav en disposition.

Skriv noter til dit/jeres oplæg.

Inddrag produktet - hvorfor har du/I valgt at bruge plakaten som produkt? Hvordan understøtter produktet problemstillingen?

Øv til sidst oplægget overfor andre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lav en plakat for en mærkesag | Små Produktioner

# data[].attributes.attachment_link.description
Før du begynder Det bliver du bedre til: At skabe et produkt til prøven i kulturfag. At formidle og reklamere for et politisk budskab At opbygge en plakat der tydeligt fortæller budskabet. At afstemme plakatens virkemidler (billede, titel, slogan, skrifttyper, farver, komposition) ift. det politiske budskab.

# data[].attributes.body
På dr.dk/skole kan eleverne se en kort film, der forklarer, hvorfor vi holder påske. Der er tilhørende elevopgaver.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Da Jesus hang på korset, sagde han: "Tilgiv dem, for de ved ikke, hvad de gør". Det var langfredag på højen Golgata.

Romerne havde korsfæstet Jesus, fordi jøderne havde anklaget ham for at bryde Moseloven. Men ikke nok med det, han havde bespottet Gud ved at påstå, at han var Guds søn.

Denne begivenhed er den vigtigste i kristendommen. Jesus døde på korset for at sone menneskenes synder. At sone betyder "at gøre godt igen".

Jesus kaldes Gud lam, fordi han blev ofret ligesom et påskelam. At ofre et lam ved påske var en jødisk skik på Jesu tid. Mennesker kan ikke frelse sig selv. Men Jesus har én gang for alle frelst menneskene ved at ofre sig.

Søndag morgen opstod Jesus fra graven. Det fejrer kristne påskedag.

# data[].attributes.attachment_link.description
Da Jesus hang på korset, sagde han: "Tilgiv dem, for de ved ikke, hvad de gør". Det var langfredag på højen Golgata. Romerne havde korsfæstet Jesus, fordi jøderne havde anklaget ham for at bryde Moseloven. Men ikke nok med det, han havde bespottet Gud ved at påstå, at han var Guds søn.

# data[].attributes.body
Brugen af læremidlet kan tilrettelægges, så det egner sig til hjemmeundervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Den nuværende grænse mellem Tyskland og Danmark blev fastlagt i 1920. Det skete efter en folkeafstemning. Man siger, at Sønderjylland kom tilbage til Danmark. Det er en udbredt opfattelse, at det var en fredelig og demokratisk løsning, som man kunne lære af andre steder med konflikter om grænser.

# data[].attributes.body
Har du brug for vejledning eller en snak om mulighederne i fagene eller prøven i kulturfagene, så er du altid velkommen til at skrive eller ringe.
Karina Bruun Houg
kabh@pha.dk, 72481964

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt CFU Nyhedsmail fra CFU Bestil afhentning Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.headline
Tv-programmer på mitcfu.dk med konkrete aktiviteter (pædagogiske vejledninger) - i "Filter" afkrydser i fag og "med pædagogiske vejledninger.  

# data[].attributes.subject
Tv-programmer på mitcfu.dk med konkrete aktiviteter (pædagogiske vejledninger) - i "Filter" afkrydser i fag og "med pædagogiske vejledninger.  

# data[].attributes.body
Tænk, hvis ens dødsfjende skulle skrive om dig? Tænk, hvis du ikke kunne svare igen på disse nok ikke pæne ord? Dette kan være én af indgangsvinklerne til arbejdet med denne tv-udsendelse og de nedenstående opgaver dertil.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Sophie Amalie (1628-1685) er gift med kong Frederik III. Inspireret af barokkens tankegang iscenesætter hun sig i portrætter ikke bare som "type", men så hun kan genkendes. Iscenesættelser er led i en kampagne, der skal styrke kongeparret, som i 1648 pludselig er kommet til magten efter Christian IV og hans ældste søns død. Christian IV har næsten ruineret landet, og både Frederik og Sophie Amalie har tysk tilknytning, så Rigsrådet indskrænker den nye konges magt. Kongeparret ender hurtigt i kamp med dele af den danske adel, og det er specielt Corfitz Ulfeldt og hans hustru, den uægte kongedatter Leonora Christine, som har store ambitioner. Sophie Amalie og Frederik brander sig selv godt som et moderne og kulturelt, europæisk hof, og de ydmyger opkomlingene. Kongeparret iscenesætter sig som en folkekær idealfamilie med otte elskede børn, og de spiller også (barok)teater i fritiden. Ulfeldt og frue flygter til Sverige, og det er med Ulfeldt som forhandler på svensk side, at Frederik i 1658 må afstå Skåne, Halland og Blekinge ved en ydmygende fredsaftale, da Sverige har indtaget Danmark (på nær København). Svenskerne taber slaget om København i 1659, og med ét står Frederik pludselig stærkt i Danmark. Mens den gamle danske adel har set passivt på, har Frederik været i alliance med borgere og bønder mod svenskerne, og han kan med deres støtte udråbe sig selv til enevældig konge i 1660. Leonora Christine fængsles i Blåtårn, hvor Leonora skriver de erindringer, der lige siden og måske uretfærdigt har stemplet Sophie Amalie som magtsyg og ond.

6. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Sophie Amalie (1628-1685) er gift med kong Frederik III. Inspireret af barokkens tankegang iscenesætter hun sig i portrætter ikke bare som "type", men så hun kan genkendes. Iscenesættelser er led i en kampagne, der skal styrke kongeparret, som i 1648 pludselig er kommet til magten efter Christian IV og hans ældste søns død.

# data[].attributes.headline
Vejledning til mitcfu.dk - streaming af fim og tv. Lån til dine elever. Lav aktiviteter i funktionen "kapitelmærkning".

# data[].attributes.subject
Vejledning til mitcfu.dk - streaming af fim og tv. Lån til dine elever. Lav aktiviteter i funktionen "kapitelmærkning".

# data[].attributes.attachment_link.description
Kontakt CFU Nyhedsmail fra CFU Bestil afhentning Professionshøjskolen Absalon

# data[].attributes.body
Reformationen er en central del af kristendommens historie. I dette materiale fra dr.dk/skole, kan eleverne selvstændigt se en kort film om Luther og bibelen og svare på forskellige spørgsmål. Til sidst skriver de et brev til Luthers far.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Start med at SE videoen Luther og Bibelen.

Martin Luther

Martin Luthers liv

LÆS: Martin Luthers far bliver vred, da Martin fortæller, at han ikke ønsker at være advokat, men i stedet vil være munk og bo i et kloster. Forestil dig, at du er Martin Luther, og skal forsvare overfor din far, hvorfor du hellere vil være munk end advokat.

SKRIV et brev til Martin Luthers far

Ekstra opgave

BYT dit brev med en kammerat, der også er blevet færdig. SKRIV et brev, der svarer på din kammerats brev, som om du er Martin Luthers far.

# data[].attributes.attachment_link.description
Start med at SE videoen Luther og Bibelen. Martin Luther Martin Luthers liv LÆS: Martin Luthers far bliver vred, da Martin fortæller, at han ikke ønsker at være advokat, men i stedet vil være munk og bo i et kloster.

# data[].attributes.body
Ditte Jensen, der har lavet denne liste, skriver: Her er en liste med podcasts, jeg lavede på et tidspunkt. Nogle af links'ene er nok uaktuelle (24syvs), men arkivet skulle være til at finde nye steder.
Fundet på Ideudvikling for historielærere

# data[].attributes.body
Hængt ud på forsiden er en dokumentarserie om, hvordan det opleves som uskyldig at blive hængt ud i medierne på baggrund af udokumenterede anklager. Find udsendelsen om Herningmordet på mitcfu.dk her: kortlink.dk/257ng
Her nedenfor findes opgaver til eleverne:

# data[].attributes.attachment_link.description
Access Google Sites with a personal Google account or Google Workspace account (for business use).

# data[].attributes.attachment_link.title
Film og tv - vejledning til elever og forældre

# data[].attributes.attachment_link.title
E-bøger - vejledning til elever og forældre

# data[].attributes.headline
Aktiviteter til kulturfagene - helt gratis.

# data[].attributes.subject
Aktiviteter til kulturfagene - helt gratis.

# data[].attributes.body
Bemærk siden med udeaktiviteter

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På denne side deler vi vores ideer til undervisningen i historie, samfundsfag og kristendomskundskab. Ideerne stammer fra Astrids erfaringer som underviser og konsulent samt Dagmar og Antons egen skolegang. Der er ikke tale om længere forløb, men ideer, du selv kan tænke ind i dine forløb.

Til alle ideerne er der knyttet kompetenceområder.

Vi håber, du kan bruge ideerne i din undervisning.

Alle materialer på kulturfagsideer.dk må du bruge i din undervisning. Hvis du er på en skole, der er udvalgt Copydan skole, skal du huske at indberette de materialer, du bruger fra denne hjemmeside. Du skal indberette hvis:

Du giver eleverne link til filer, du bruger på siden.

Printer nogle af filerne til eleverne

Gemmer en digital kopi af en fil, som du udleverer til eleverne

"Eksemplarfremstilling af digital/papirkopier/prints fra denne hjemmeside til undervisningsbrug på uddannelsesinstitutioner og intern administrativ brug er tilladt med en aftale med Copydan Tekst & Node. Eksemplarfremstillingen skal ske inden for de rammer, der er nævnt i aftalen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle materialer på kulturfagsideer.dk må du bruge i din undervisning. Hvis du er på en skole, der er udvalgt Copydan skole, skal du huske at indberette de materialer, du bruger fra denne hjemmeside. Du skal indberette hvis: Du giver eleverne link til filer, du bruger på siden.

# data[].attributes.headline
Gratis Webinar - historie er afholdt, men kan ønskes igen.

# data[].attributes.subject
Gratis Webinar - historie er afholdt, men kan ønskes igen.

# data[].attributes.body
Bliv inspireret til at flytte historieundervisningen udenfor.
På kurset bliver du præsenteret for konkrete ideer til undervisning udenfor med udgangspunkt i nærmiljøet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kursus

I disse tider skal vi forsøge at undervise mere udenfor. Det kan på mange måder gøres nemt og spændende i historieundervisningen. Få inspiration til praksis på kurset.

Tilmeld kursus

Webinar

Bliv inspireret til at flytte historieundervisningen udenfor

På kurset bliver du præsenteret for konkrete ideer til undervisning udenfor med udgangspunkt i nærmiljøet. Derudover præsenteres redskaber til planlægning og gennemførelsen.

Få konkrete ideer til undervisningen.

Inddragelse af nærmiljøet i historieundervisningen

Kendskab til ressourcer, der kan bruges i planlægningen

Inspiration til elevernes aktiviteter.

Målgruppe

Lærere, der underviser i historie

# data[].attributes.attachment_link.title
Udeundervisning i historie - inspiration til praksis

# data[].attributes.attachment_link.description
I disse tider skal vi forsøge at undervise mere udenfor. Det kan på mange måder gøres nemt og spændende i historieundervisningen. Få inspiration til praksis på kurset. Tilmeld kursus På kurset bliver du præsenteret for konkrete ideer til undervisning udenfor med udgangspunkt i nærmiljøet. Derudover præsenteres redskaber til planlægning og gennemførelsen.

# data[].attributes.headline
Benyt chancen for at inddrage historiske romaner i undervisningen! 

# data[].attributes.subject
Benyt chancen for at inddrage historiske romaner i undervisningen! 

# data[].attributes.body
Her er en huskeseddel med e-bøger på mitcfu.dk, som kan bruges i historie: mitCFU.dk/lnkyhbn Nedefor ses en uddybning af "Drengen i den stribede pyjamas"

# data[].attributes.body
Inddrag fx episoder fra Luksusfælden fra mitcfu.dk, som eleverne kan se og lave de tilhørende opgaver til: kortlink.dk/257n8

# data[].attributes.body
Der er forslag til aktiviteter i vejledningen, så eleverne kan arbejde hjemmefra.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse:
Når det sidste åndedrag er draget, har mennesker til alle tider spekuleret på, hvad der så er i vente. Men hvad er døden? Hvorfor frygter vi døden? Hvordan oplevede vi døden før vi blev kristne? Hvad er forskellen på en kristen og en østlig opfattelse af døden? Hvordan oplever vi døden i dag? Der stilles i tv-udsendelsen skarp på følgende fem områder: 1.Da mennesket fik dødsangst, 2. Nordisk død, 3. Østlig død, 4. Kristen død, 5.Moderne død.

Den pædagogiske vejledning retter sig mod faget kristendomskundskab i 8.-10. klasse. Det er muligt med denne tv-udsendelse at arbejde med døden på tværs af religioner og livsopfattelser med udgangspunkt i følgende temaer: Da mennesket fik dødsangst, nordisk død, østlig død, kristen død og moderne død. Der kan arbejdes med én fælles problemstilling - belyst ud fra forskellige livsopfattelser. Fx hvordan oplever vi døden? Og på hvilken måde er der sammenhæng mellem vores opfattelse af døden, vores religion og det samfund vi lever i? Tv-udsendelsen kan anvendes som en fælles opstart på emnet, hvor eleverne efterfølgende kan arbejde i mindre grupper med selvvalgte problemstillinger og kilder.

Hertil findes pædagogisk vejledning:

7. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.description
Når det sidste åndedrag er draget, har mennesker til alle tider spekuleret på, hvad der så er i vente. Men hvad er døden? Hvorfor frygter vi døden? Hvordan oplevede vi døden før vi blev kristne? Hvad er forskellen på en kristen og en østlig opfattelse af døden? Hvordan oplever vi døden i dag?

# data[].attributes.body
På mitcfu kan du låne filmen Lykke-Per til dine elever. Filmen rejser flere spørgsmål.
Hvad er lykke egentlig? Hvordan kan et menneske blive lykkeligt? Hvilken kritik af samfundet er der i fortællingen? Hvilke holdninger til tro, kirken og videnskab kommer til udtryk? Du kan finde filmen her:  kortlink.dk/257r8

# data[].attributes.body
er en medrivende roman om drengen Pierrot. Da begge hans forældre dør bliver Pierrot sendt til Østrig for at bo hos sin ukendte tante i et hus på en bjergtop. Adolf Hitlers sommerhus. Et hus med strenge regler. Bogen kan tilføjes et overlay, som eleverne kan arbejde med alene derhjemme. Velegnet til 6. til 9.kl.
kortlink.dk/257gx

# data[].attributes.body
Lad eleverne se korte film om det danske demokrati hjemmefra. Der er til filmene tilhørende opgavehæfter, som eleverne kan skrive i og gemme til de atter komme ri skole.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her er Dit Demokrati - 22 film om folkestyret, Folketingets arbejde og EU med tilhørende elevopgaver. Materialet er udviklet af Folketinget til undervisningen i samfundsfag i 8. og 9.-klasse. Materialet understøtter Fælles Mål, og filmene kan ses uafhængigt af hinanden. Under hver film finder du inspiration til elevopgaver.

Pdf'erne vises bedst i internetbrowserne Chrome eller Firefox. Undgå så vidt mulig Explorer.

Overordnet lærervejledning

Her finder du den overordnede lærervejledning til Dit Demokrati. Den beskriver, hvordan du kan bruge film og elevopgaver i din undervisning.

Hent overordnet lærervejledning (pdf)

# data[].attributes.attachment_link.description
Brug Folketingets film om folkestyret i din undervisning i samfundsfag. Der findes 17 forskellige film.

# data[].attributes.body
Clios portaler er gratis i karantæneperioden

# data[].attributes.body
Prøven trin for trin og meget andet til inspiration.

# data[].attributes.headline
Lad eleverne lave en animationsfilm i powtoon  på baggrund af fx. bibelske tekster, etiske problemstillinger eller andet, du som lærer finder relevant.

# data[].attributes.subject
Lad eleverne lave en animationsfilm i powtoon  på baggrund af fx. bibelske tekster, etiske problemstillinger eller andet, du som lærer finder relevant.

# data[].attributes.body
I denne  vejledning fra smaap.dk bliver eleverne guidet trin for trin i processen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Før du begynder

Lav en PowToon-præsentation

Det bliver du bedre til:

At uddrage de væsentligste punkter af en eller flere tekst(er).

At illustrere hovedpunkterne ved at bruge PowToon.

At kunne bruge PowToon.

At bruge det færdige produkt som en del af en mundtlig fremlæggelse.

OM AKTIVITETEN

Brug flotte baggrunde, tekst, animerede figurer, billeder m.m. til at fremstille en interessant og flot præsentation. Der arbejdes i præsentations-programmet Powtoon.

De fleste emner vil egne sig til en Powtoon, men det er især oplagt at vælge Powtoon, hvis du har et emne, som kan virke uoverskueligt. Den animerede produktion kan nemlig skabe overblik og gøre din præsentation interessant og levende. Tilskueren kan både få glæde af animationer, billeder og fx grafer, og du kan oven i købet bruge en speak til at understrege dit budskab.

En Powtoon-præsentation kan bruges til at støtte din fremlæggelse ved at du introducerer dit emne, viser din præsentation og inddrager derpå de vigtigste pointer til at tale om dit emne.

TIP: En PowToon kan indeholde tekst, billeder, lyd og links. Du kan bruge den til præsentationer af alle slags emner, som tutorial eller som opsamling på et emne.

Emne 15 min.

Før I går i gang med denne aktivitet, har I fundet et emne og en problemstilling sammen med jeres lærer.

Udfyld emneboardet først for at gøre status.

HUSK

HUSK:

Dit produkt er blot en del af det du skal aflevere forud for prøven i kulturfag, og det tæller ikke i sig selv. Men hvis du bruger produktet godt til prøven, kan din fremlæggelse blive mere overbevisende, og dermed laver du et bedre resultat.

Produktet kan fx levendegøre dit stof eller anskueliggøre dine pointer.

Hvis du ikke har et emne, fordi du blot vil træne produktudfærdigelsen, kan du trække en artikel at arbejde med her:

Research 45 min.

Start med at researche ved at gennemgå flere kilder. Fx tekster eller billeder på nettet.

TIP

TIP:
HUSK AT VÆRE KILDEKRITISK:

Hvor og hvornår er kilden blevet til?

Hvem har skabt kilden og er den troværdig?

Hvad er kildens budskab?

Hvordan er kilden relevant for belysning af din problemstilling?

Notér de 3-5 vigtigste pointer, der relaterer til din problemformulering, ned. Hver pointe laves senere til en slide i PowToon.

Du kommer til at lave din PowToon på en computer. Det er en god idé at have denne trinvise guide til aktiviteten åben på en anden enhed (computer, tablet eller smartphone). En anden idé er at have aktiviteten og tringuide i hvert sit faneblad.

Forproduktion 30 min.

Udfyld et PowToonboard pr. pointe, du nåede frem til på Trin 1. Hvert board laves senere til en slide i præsentationen.

TIP

TIP: Gode råd til udfyldelse af boardet:

1. Skriv kort og præcist, når du bruger tekst i din PowToon.

2. Skriv altid navnet på den/de personer, du citerer.

3. Undgå at dine egne kommentarer og holdninger kommer med.

4. Brug billeder, der illustrerer dine nedslagspunkter.

Find billeder 15 min.

Find billeder eller grafik på nettet, som egner sig til dine slides på boardet. Animerede figurer skal du IKKE finde på dette trin - de findes senere i Powtoon.

Gem billederne i en mappe på computeren.

VIGTIGT: Husk, at medmindre der udtrykkeligt står, at de billeder du finder på nettet må bruges i andre sammenhænge, så må du ikke offentliggøre dem i nye sammenhænge, fx ved at dele din PowToon på Facebook.

Sådan kan du finde godkendte billeder. Klik for at forstørre.

Opret Powtoon-præsentation 15 min.

Sådan gør du:

Åbn PowToon via Skoletube ELLER opret en profil på PowToon.com - det er gratis (men desværre forsvinder en del funktioner efter 48 timer).

Opret en 'Blank Powtoon'. Se hvordan i guiden her:

Gå videre til næste trin, når du har oprettet din PowToon.

Produktion 2 timer

Se denne tutorial til PowToon (klik på et af billederne for at se i stor):

Nu kan du lave din PowToon-præsentation. Lav et slide for hvert board, du har udfyldt. For hvert slide følges denne fremgangsmåde:

Vigtigt: Husk at trykke "Save" ofte for at gemme dit arbejde. Programmet gemmer IKKE automatisk det, du har lavet.

Vælg en baggrund.

Hvis der skal indtales speak, så gør det nu og tilpas så længden af sliden til speakens længde.

Indsæt figurer og billeder i den rigtige rækkefølge og tilpas deres tilsynekomst med eventuel speak.

Indsæt tekster og vælg layout.

Tilføj anden lyd, hvis der skal være nogen.

TIP

TIP: KREDITERING: Husk, at du skal kreditere alle dine kilder.

Hvem har sagt/skrevet hvad, og hvor har du fundet det.

Du kan fx skrive 'Kilde: Søren Sørensen i Politiken 27.3.2010" nederst i hjørnet. Se andre måder at kreditere på i PowToon-eksemplet øverst på siden.

Når du er færdig med dine slides, sendes produktionen videre ved hjælp af "Export".

TIP

TIP: Hvis du bruger PowToon gennem Skoletube, er der mulighed for at downloade din præsentation og dele den videre herfra.

Aftal med din lærer, om den skal afleveres i en bestemt kanal.

Virker det? 15 min.

Afspil PowToon-filmen for andre personer uden at forklare dem noget først.

Spørg dem:

Kan I lide filmen, og hvorfor?

Mener I filmen hovedsageligt er information/oplysning, underholdning eller reklame, og hvorfor?

Hvem mener I, er målgruppen?

Hvor mener I, filmen egner sig til at blive vist?

Diskutér i jeres egen gruppe, om den anden gruppes oplevelse af jeres PowToon-film passer godt til det, I besluttede under "Til hvem, hvor og hvorfor?"

Gå tilbage til redigeringen, hvis noget kan gøres bedre.

Fremlæggelsen

Hvis du skal fremlægge produktet (fx til prøven) så husk, at produktet skal hænge sammen med resten af fremlæggelsen.

Brug produktet til at præsentere de vigtigste pointer og til at problematisere eller perspektivere emnet.

Inden fremlæggelsen, er det derfor vigtigt at du gør følgende overvejelser:

Forhold dig til problemstillingen.

Lav en disposition.

Skriv korte noter til dit oplæg.

Inddrag produktet - hvorfor har du valgt at bruge en Powtoon som produkt? Hvordan understøtter produktet problemstillingen?

Øv til sidst oplægget overfor andre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lav en PowToon-præsentation | Små Produktioner

# data[].attributes.attachment_link.description
Før du begynder Det bliver du bedre til: At uddrage de væsentligste punkter af en eller flere tekst(er). At illustrere hovedpunkterne ved at bruge PowToon. At kunne bruge PowToon. At bruge det færdige produkt som en del af en mundtlig fremlæggelse. Brug flotte baggrunde, tekst, animerede figurer, billeder m.m.

# data[].attributes.headline
Dillemaspil - inspiration til videre arbejde med problemstillinger?

# data[].attributes.subject
Dillemaspil - inspiration til videre arbejde med problemstillinger?

# data[].attributes.body
Eleverne kan hjemmefra spille forskellige digitale dilemmaspil, som de efterfølgende kan bruge til udarbejdelsen af forskellige problemstillinger. Her er et spil om augustoprøret i Sønderjylland præsenteret, du kan finde mange flere på historielab.dk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi anvender cookies for at sikre, at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site, vil vi antage, at du er indforstået med det. Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi anvender cookies for at sikre, at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site, vil vi antage, at du er indforstået med det. Læs mere

# data[].attributes.headline
FN og dilemmaer - Folkedrabet på Bantikka.

# data[].attributes.subject
FN og dilemmaer - Folkedrabet på Bantikka.

# data[].attributes.body
Eleverne kan spille dette dilemmaspil hjemme. Det skal dog følges op efterfølgende på klassen, når vi atter vender tilbage til en normal hverdag, hvis eleverne skal opnå det fulde udbytte.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lærervejledning til spillet

"Folkedrabet på Bantikka" (ny version 2015) tager udgangspunkt i en eskalerende krise i den fiktive østat Bantikka. Et folkedrab er under opsejling, og spillerne skal, på vegne af de involverede parter træffe nogle af de vanskelige beslutninger, som i den virkelige verden kunne betyde forskellen mellem liv og død. Gennem dilemmaspillets fire runder konfronteres eleverne med dilemmaer af vekslende sværhedsgrad og kompleksitet, indenfor områder som politik og økonomi, men eleverne bliver også udfordret med spørgsmål af social og humanitær karakter. Konsekvenserne af elevernes valg bliver præsenteret via nyhedsindslag i slutningen af hver runde.

Både i udformningen af den overordnede historie og de enkelte dilemmaer er der hentet inspiration fra en række autentiske situationer i virkelige folkedrab, men i sin helhed er "Folkedrabet på Bantikka" fiktion.

Det bedste udbytte af spillet fås ved at spille parvis og diskutere problemstillingerne undervejs, men det kan også sagtens spilles alene. Spillet forudsætter mulighed for tilslutning af højtalere eller høretelefoner.

Bemærk! For at sætte spillet i gang skal du trykke på "Spil spillet her", hvorefter der åbnes en introduktionsside. Når du vil i gang med at spille, skal du trykke på det grønne kryds ved siden af print-knappen og tryk "START SPILLET".

# data[].attributes.attachment_link.description
"Folkedrabet på Bantikka" (ny version 2015) tager udgangspunkt i en eskalerende krise i den fiktive østat Bantikka. Et folkedrab er under opsejling, og spillerne skal, på vegne af de involverede parter træffe nogle af de vanskelige beslutninger, som i den virkelige verden kunne betyde forskellen mellem liv og død.