# data[].attributes.body
Moment sile je fizikalna količina koja opisuje koliko se teško tijelo okreće oko neke osi kada na njega djeluje sila. Moment sile ovisi o veličini sile, udaljenosti točke primjene sile od osi rotacije i kutu između vektora sile i vektora koji pokazuje na os rotacije. Ako je moment sile nula, tijelo se neće okretati oko te osi. Moment sile se mjeri u newton metrima (Nm) u SI sustavu mjernih jedinica. Moment sile igra važnu ulogu u fizici i primjenjuje se u različitim područjima kao što su mehanika, aerodinamika, hidrodinamika, strojarstvo, elektrotehnika i mnogi drugi.
Pravilo desne ruke u fizici kaže da ako položite desnu ruku tako da palac pokazuje u smjeru sile, a prsti u smjeru vrtnje, onda će vam kažiprst pokazati u smjeru momenta sile

# data[].attributes.body
U fizici, moment sile se definira kao mjera okretanja sile oko neke točke. Moment sile se izračunava kao vektorski umnožak sile i vektora udaljenosti od te sile do točke oko koje se vrši okretanje. Moment sile se mjeri u jedinicama newton metara (Nm), kilogram metara (kgm) ili drugim jedinicama kojima se izražava rad. Moment sile se koristi u mnogim područjima fizike, uključujući mehaniku, dinamiku, termodinamiku i elektromagnetizam. Primjeri primjene momenta sile uključuju izračunavanje okretnog momenta rotirajućeg tijela, momenta sile koji djeluje na kruto tijelo ili momenta sile koji stvara električnu struju u vodiču koji se nalazi u magnetskom polju.

Moment sile u fizici se izračunava kao vektorski umnožak sile i vektora udaljenosti od te sile do točke oko koje se vrši okretanje. Ako se sila i vektor udaljenosti izraze kao vektorske veličine, onda se moment sile može izraziti kao:

M = r x F

gdje je M moment sile, r vektor udaljenosti od sile do točke oko koje se vrši okretanje, a F sila koja djeluje na tijelo.

Ako su sile i vektori udaljenosti izraženi u skalarnim vrijednostima, onda se moment sile može izraziti kao:

M = r * F * sin(θ)

gdje je θ kut između vektora r i F. Ova formula se koristi kada su r i F izraženi kao skalarni brojevi.

# data[].attributes.body
Moment sile je važan koncept u fizici koji opisuje sposobnost sile da uzrokuje rotaciju tijela oko točke rotacije. Jedan od najvažnijih alata u proučavanju momenta sile je pravilo desne ruke.

Pravilo desne ruke koristi se za određivanje smjera momenta sile. Ovo pravilo kaže da se desna ruka postavlja u smjeru primijenjene sile, a palac pokazuje u smjeru osi rotacije. Prsti će pokazati u smjeru momenta sile. Ovo pravilo se koristi za određivanje smjera momenta sile u raznim situacijama, kao što su primjena sile na polugu ili rotacija oko osi.

Primjer primjene momenta sile može se vidjeti u primjeru poluge. Ako se sila primjenjuje na kraju poluge, to uzrokuje rotaciju oko osi na kojoj se nalazi poluga. Što je sila veća, to će biti veći moment sile i brža rotacija.

Drugi primjer je rotacija kotača oko svoje osi kada se primjenjuje sila na pedalama bicikla. Što je veća sila primijenjena na pedalama, to će biti veći moment sile i brža rotacija kotača.

U zaključku, moment sile je važan koncept u fizici koji se koristi za opisivanje rotacije tijela oko točke. Pravilo desne ruke je važan alat za određivanje smjera momenta sile. Primjeri poput poluge i biciklističkog kotača pokazuju kako se primjena sile može koristiti za uzrokovati rotaciju oko točke.

# data[].attributes.body
moment sile (zakretni moment) (znak M), vektorska fizikalna veličina koja opisuje uzrok kutne akceleracije; vektorski umnožak sile F i kraka sile r, dakle: M = F × r. Može se izraziti kao umnožak momenta inercije I i kutne akceleracije tijela α, dakle: M = I α i kao derivacija kutne količina gibanja L po vremenu: M = dL/dt. Mjerna je jedinica momenta sile njutn metar (N m).

# data[].attributes.body
Moment sile ili zakretni moment daje tijelu kutno ubrzanje, formula M=F*k. Računa se u odnosu na neku točku, pomoću vektorskog produkta. Kada je hvatište na većoj udaljenosti od osi rotacije moment sile je veći.

# data[].attributes.body
Izraz moment sile na hrvatskom jeziku znači moment ili zakretni moment. To se odnosi na produkt fizičke količine i njezine udaljenosti od referentne točke ili osi. U mehanici, izraz moment se obično koristi za nazivanje torzije ili zakretnog učinka sile oko rotacijske osi.

M=F*k

# data[].attributes.body
Zakretni moment je mjera koja opisuje sposobnost sile da uzrokuje rotaciju tijela. On se definira kao vektorski produkt sile i poluge kojom se ona primjenjuje na tijelo. Veći zakretni moment rezultira većom rotacijom tijela za istu primijenjenu silu, dok manji zakretni moment znači manju rotaciju za istu silu. Zakretni moment ima važnu primjenu u strojarstvu i mehanici, posebno u dizajniranju i proračunavanju strojeva koji se koriste za rotaciju, kao što su motori i generatora

Formula M=kF
M=rF

# data[].attributes.body
Vaktorska veličina koja kod rotacije tijela ima sličnu ulogu kakvu ima kod translacije tijela. Moment sila daje tijelu kutno ubrzanje.
M=F×k

# data[].attributes.body
Moment sile su fizikalne velicine koje mjeri utjecaj sile na rotaciju tijela oko određene točke ili osi.
Formula:  M=r*F
Mjerna jedinica :njutnmetar

# data[].attributes.body
Moment sile je vektorska velicina ciji smjer mozemo odrediti desnom rukom. Ako su prsti desne ruke savijenu u smjeru zakretanja tada ispruzeni palac koji je okomit na ostale prste pokazuje smjer momenta sile. Moment sile moze biti pozitivan ili negativan ( pozitivan ako je u smjeru kazaljke na satu). Mjerna jedinica je N/m, a formula je M=r×F

# data[].attributes.body
Moment sile  je veltorska fizikalana veličina koja kod rotacija tijela ima sličnu ulogu kakvu sila ima kod translacije. Također se naziva i vrtnjom sile.
Koristi se u strojarstvu kako bi se se izračunala snaga za pokretanje stoja, otvaranju prozora, u proplerima za brod, a i u injžinjerskim i znanstvenim discipinama.

M= f x k

Ako se sila mjeri u newtonima a udaljenost u metrima, tada će se moment sile mjeri u newton-metrima (Nm).

# data[].attributes.body
Vektorska fizikalna veličina koja kod rotacije tijela ima sličnu ulogu kakva sila ima kod translacije tijela.
mj.jedinica: njutnmetar
moment sile daje tijelu kutno ubrzanje.

# data[].attributes.body
Moment sile ili zakretni moment je vektorska fizikalna veličina koja kod rotacije tijela ima sličnu ulogu kakvu sila ima kod translacije tijela: moment sile daje tijelu kutno ubrzanje.

Formula:  M=r*F

Mjerna jedinica :njutnmetar

# data[].attributes.body
-Vektorska fizikalna veličina koja kod rotacije tijela ima sličnu ulogu kakvu sila ima kod translacije tijela
-Opisuje uzrok kutne akceleracije
->   ->   ->
M= F *  k

Primjeri:
-Otvaranje i zatvaranje prozor
-gedora
-korištenje odvijača sa pomoćnom rukom

# data[].attributes.body
Moment sile nazivamo još i zakretni moment. Oznaka je M.
Izraz:M=F•K
Moment sile je fizička veličina koja uzrokuje rotaciju.

# data[].attributes.body
- Fotonaponska ploča napravljena je tako da se, kada je osvijetlimo, na njezinim krajevima javlja elektromotorna sila (napon). Kada se fotonaponska ploča (PN-spoj) osvijetli, apsorbirani fotoni proizvode parove elektron - šupljina. Ako apsorpcija nastane daleko od PN-spoja, nastali par ubrzo se rekombinira. Međutim, nastane li apsorpcija unutar ili u blizini PN-spoja, unutrašnje električno polje, koje postoji u osiromašenom području, odvaja nastali elektron i šupljinu – elektron se giba prema N - strani, šupljina prema P - strani. Takvo skupljanje elektrona i šupljina na odgovarajućim stranama PN - spoja uzrokuje elektromotornu silu na krajevima članka. Kada se članak osvijetli, kontakt na P - dijelu postaje pozitivan, a na N - dijelu negativan. Ako su kontakti članka spojeni s vanjskim trošilom, poteći će električna struja. Kada je fotonaponska ploča spojena s vanjskim trošilom i osvijetljena, u ploči će zbog fotonapona nastajati fotostruja, te će vanjskim trošilom teći električna struja, jednaka razlici struje diode i fotostruje.
- Električna struja je usmjereno gibanje nositelja naboja uzrokovano uspostavom električnog polja. Kod metala su nositelji naboja, već spomenuti, slobodni elektroni. Međutim, električno vođenje postoji i kod poluvodiča i elektrolita.
- Pomoću fotonaponskih ploča i kolektora sunčeve topline (s električnom ili mehaničkom opremom) kako bi se sunčeva svjetlost pretvorila u iskoristive proizvode.
- Slobodni elektron je čestica koja se giba npr. u
- Fotoelektrični učinak nastaje samo u slučaju kada metal uz određene uvjete obasjamo elektromagnetskim zračenjem! Pojava fotoelektričnog učinka na određenoj vrsti metala ovisi o frekvenciji elektromagnetskog zračenja. Za svaki metal postoji neka granična frekvencija elektromagnetskog zračenja. Fotoelektrični učinak nastaje za frekvencije elektromagnetskog zračenja koje su veće od granične frekvencije za dani materijal.

# data[].attributes.body
Slavica Bernatović, prof.

# data[].attributes.body
Slavica Bernatović, prof.

# data[].attributes.body
Pojava izbijanja elektrona sa površine metala obasjanog elektromagnetskim zračenjem naziva se fotoelektrični učinak.

# data[].attributes.headline
5.skupina-Mihael Vrbanjac, Marko Kuterovac i Manuela Osoba

# data[].attributes.subject
5.skupina-Mihael Vrbanjac, Marko Kuterovac i Manuela Osoba

# data[].attributes.body
Fotonaponska ploča napravljena je tako da se, kada je osvijetlimo, na njezinim krajevima javlja napon. Kada se fotonaponska ploča osvijetli, apsorbirani fotoni proizvode parove elektron - šupljina.
Električna struja je usmjereno gibanje elektrona koji imaju kinetičku energiju pri gibanju.
Slobodni elektroni su elektroni koji nisu vezani za atome i oni su odgovorni  za provođenje topline i električne energije.

# data[].attributes.headline
Gabrijel Cikojević, Anto Vukoje, Ivan Šimić, Gabrijel Kaštelan

# data[].attributes.subject
Gabrijel Cikojević, Anto Vukoje, Ivan Šimić, Gabrijel Kaštelan

# data[].attributes.body
Fotonaponska ploča napravljena je tako da se, kada je osvijetlimo, na njezinim krajevima javlja elektromotorna sila (napon). Kada se fotonaponska ploča (PN-spoj) osvijetli, apsorbirani fotoni proizvode parove elektron - šupljina.
Električna struja je usmjereno gibanje slobodnih elektrona.
Upotrebom električne energije tijelo se zagrijava i posljedica zagrijavanja je nastanak svjetlosti.
elektroni koji se prema Drude-Lorentzovu modelu u metalnome vodiču slobodno gibaju cijelim prostorom vodiča i nosioci su električne struje u metalu - slobodni elektroni
Energija elektrona je istog reda veličine (u istom je rasponu) kao i energija svjetlosti. Linije u spektru elementa predstavljaju promjene u energiji elektrona unutar atoma tog elementa.
Elektroni pri gibanju imaju kinetičku energiju
Kada energija svjetlosti obasjava plohu ta energija se troši na zagrijavanje. Zagrijavanjem vodiča se događa gibanje slobodnih elektrona i njihovim gibanjem nastaje električna struja.
Za različite vrste ploha nastaje različita struja zbog različitih materijala od kojih je ta ploha izgrađena i zbog različith vodiča.

# data[].attributes.headline
Domagoj Ćurić, Ivan Danković, Ivan Mijatović, Ivan Stojanac 4.B

# data[].attributes.subject
Domagoj Ćurić, Ivan Danković, Ivan Mijatović, Ivan Stojanac 4.B

# data[].attributes.body
1.  Ako električnu energiju dobivamo direktnom pretvorbom energije sunčeva zračenja, tada govorimo o sunčevoj fotonaponskoj  energiji. U fizici je ovakva pretvorba energije poznata pod nazivom fotoelektrični efekt. Uređaji u kojima se odvija fotonaponska pretvorba energije, zovu se solarni članci

2.  Električna struja je usmjereno gibanje slobodnih elektrona kroz neko sredstvo.

3. Mogućnost pretvaranja sunčeve svjetlosti u električnu energiju zapravo omogućuju fotonaponske ćelije koje su poslagane u slojevima i u dodiru sa svjetlošću proizvode onoliko struje koliko je ta svjetlost jaka ili koliku površinu ćelija pokriva ta svjetlost.

4. Elektroni koji se u metalnome vodiču slobodno gibaju cijelim prostorom vodiča i nosioci su električne struje u metalu

5. Kinetičku energiju

6. Energija svjetlosti se u troši na obasjavanje plohe tako sto se elektroni koriste za foto efekt te se tako većinom dolazi do ostajanja elektrona i foto efekta jer manji elektroni nemaju snage se skloniti i ostaju na tome mjestu i dolazi do foto efekta. Pojačavanjem intenziteta se ne povećava snaga jednog elektrona već samo njihov broj.

7. Uz isti izvor s različitim pločicama ne nastaje isti napon jer nije ista privlačnost kod svih vrsta materijala te se oni na jednak način ne zagrijajavaju i ne privlače svjetlost a utjecaj ima i boja same pločice jer neke boje prirodno privlače sunce

# data[].attributes.headline
Valerio Drame, Petar Štika, Marinela Bekić, Dorian Marušić, 4.b

# data[].attributes.subject
Valerio Drame, Petar Štika, Marinela Bekić, Dorian Marušić, 4.b

# data[].attributes.body
1. Fotonaponska energija je izravna pretvorba svjetlosti u električnu energiju na atomskoj razini. Neki materijali pokazuju svojstvo poznato kao fotoelektrični učinak koji uzrokuje da apsorbiraju fotone svjetlosti i oslobađaju elektrone. Kada se uhvate ovi slobodni elektroni, rezultati električne struje koji se mogu koristiti kao električna energija.
2. Električna struja je usmjereno gibanje slobodnih elektrona u metalima.
3. Upotrebom električne energije tijelo se zagrijava i posljedica zagrijavanja je nastanak svjetlosti.
4. Slobodni elektroni su elektroni koji se u metalnom vodiču gibaju i nose električnu struju.
5. Elektroni pri gibanju imaju kinetičku i električnu energiju, tj. eketromotorna sila.
6. Kada energija svjetlosti obasjava plohu ta energija se troši na zagrijavanje, tj. unutarnju energiju. Zagrijavanjem vodiča se događa gibanje slobodnih elektrona i njihovim gibanjem nastaje električna struja.
7. Za različite vrste ploha nastaje različita struja zbog različitih materijala od kojih je ta ploha izgrađena i zbog različith vodiča.

# data[].attributes.body
Neki od obnovljivih izvora su: Sunce, energija vode, energija vjetra. Korištenjem obnovljivih izvora energije doprinosi se čuvanju okoliša dok korištenjem neobnovljivih (zemni plin, fosilna goriva) dolazi do štetnoga utjecaja na okolinu zbog nastale kemijske reakcije( najčešće gorenje nekoga materijala)

# data[].attributes.body
Fotoelektrični učinak, fotoelektrični efekt ili fotoefekt  je izbijanje elektrona iz tvari s pomoću elektromagnetskih valova; u širem smislu, pojave koje su posljedica primarnih procesa apsorpcije fotona (fotovodljivost, fotonaponski efekt, fotoluminiscencija, fotokemijski efekt i dr.).Za frekvencije zračenja koje su manje ili jednake graničnoj frekvenciji, fotoelektrični učinak ne može nastati. Tada je energija zračenja manja od izlaznog rada.

# data[].attributes.body
Sunčeva energija, energija vode, geotermalna energija, energija vjetra, energija biomase, obnovljivi su izvori energije. To su izvori energije koji se dobivaju iz prirode te se mogu obnavljati. Danas se sve više koriste zbog svoje neškodljivosti prema okolišu.

# data[].attributes.body
Primjeri obnovljivih izvora energije su: sunčeva energija, kinetička energija vjetra, biomasa...

Fotoelektrični efekt je pojava pri kojoj djelovanjem elektromagnetskih valova dolazi do izbijanja elektrona.

# data[].attributes.body
Obnovljivi izvori energije su: Sunce, voda, vjetar...Njihov osnovni značaj je da se stvara energija iz obnovljivih prirodnih izvora, te da se tako očuva okoliš
Fotoćelija može služiti kao prekidač. Pogonska goriva su kemijske tvari koje koristimo za prozvodnju energije.

# data[].attributes.body
Obnovljivi izvori energije su: kinetička energija vjetra (energija vjetra), Sunčeva energija, biomasa, toplinska energija Zemljine unutrašnjosti i vrući izvori (geotermalna energija), potencijalna energija vodotoka (vodne snage), potencijalna energija plime i oseke i morskih valova, toplinska energija mora. Korištenjem obnovljivih izvora čuva se okoliš, jer su to izvori čiste energije koja ga ne zagađuje.

# data[].attributes.body
Primjeri obnovljivih izvora energije: solarne ploče, hidroelektrane, vjetroelektrane

Nedostatak npr. solarnih ploča je to što nema sunca tijekom noći i ako nije sunčano

Pogonsko gorivo je kemijska tvar koja se koristi za generiranje pogona vozila , projektila ili drugog predmeta

# data[].attributes.body
Pojava izbijanja elektrona sa površine metala obasjanog elektromagnetskim zračenjem naziva se fotoelektrični učinak.
Zračenje s valnom duljinom većom od granične ne izbija elektrone jer elektroni ne mogu dobiti dovoljno energije za raskidanje veze s atomom. Izbačeni elektroni nazivaju se fotoelektronima.

# data[].attributes.body
a) Fotoelektrični učinak je pojava kod koje djelovanjem elektromagnetskog zračenja dovoljno kratke valne duljine, najčešće svjetlosti u ultraljubičastom području spektra, dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala, obično kovine. . Izbačeni elektroni nazivaju se fotoelektronima.

Primjena fotoelektričnog efekta : "električno oko" otvarač vrata, svjetlomjere koji se koriste u fotografiji, solarne ploče i fotostatičko kopiranje

b) Einsteinova jednadžba: KEe = hf − BE
Fotoelektrični efekt je proces u kojem EM zračenje izbacuje elektrone iz materijala.

Svo EM zračenje se sastoji od fotona. Kako je objasnio Einstein, sve karakteristike fotoelektričnog efekta su posljedica interakcije pojedinačnih fotona s pojedinačnim elektronima.

c) Povećanjem frekvencije ulazne svjetlosti, povećava se maksimalna kinetička energija kojom su elektroni izbačeni.Povećanjem intenziteta ulazne svjetlosti povećava se jačina struje, tj. broj izbačenih elektrona.

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt je fizikalna pojava kod koje djelovanjem elektromagnetskog zračenja dovoljno kratke valne duljine, najčešće svjetlosti u ultraljubičastom području spektra, dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala, obično kovine. Zračenje s valnom duljinom većom od granične ne izbija elektrone jer elektroni ne mogu dobiti dovoljno energije za raskidanje veze s atomom. Izbačeni elektroni nazivaju se fotoelektronima.

# data[].attributes.body
Fotoelektricni ucinak - Izbijanje elektrona sa površine metala obasjanog elektromagnetskim zračenjem

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt je pojava pri kojoj djelovanjem elektromagnetskih valova dolazi do izbijanja elektrona. Primjeri obnovljivih izvora energije: sunčeva energija, energija vjetra, energija vode, biomasa, geotermalni izvori, sunce, bioplin… Njihov osnovni značaj je to se mogu obnavljati i mnogo su bolji za okoliš. Eventualni nedostatak je blago ometanje prirode, nizak stupanj učinkovitosti. Primjer: sateliti u Zemljinoj orbiti koji se pogone preko Sunčeve energije.

# data[].attributes.body
Sunčevu energiju možemo pretoviriti u električnu energiju putem fotonaponskih/solarnih ploča. Ova pretvorba energije se zove fotoelektrični efekt. Ovakav izvor energije je obnovljiv.

# data[].attributes.body
Obnovljivi izvori energije, obnovljivi izvori dobara ili obnovljivi resursi su izvori materijala ili energije koji se stalno ili određenim postupcima obnavljaju pa se tako mogu iskorištavati bez iscrpčjivanja.
Obnovljivi su (neiscrpivi) izvori energije i sunce, vjetar, morske mijene , hidroenergija i hidrotermalna voda.
Nedostaci su sporija isplativosti i skuplja pocena investicija.
Moze odraditi

# data[].attributes.body
Fotoelektrični učinak fizikalna je pojava kod koje djelovanjem elektromagnetskog zračenja dovoljno kratke valne duljine, dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala, obično kovine.

# data[].attributes.body
Obnovljivi izvori energije su: Sunčeva energija, energija vjetra, energija vode, geotermalna energija, energija biomase. Ti izvori energije se dobivaju iz prirode te se mogu obnavljati. Danas se sve više koriste zbog svoje neškodljivosti prema okolišu.

# data[].attributes.body
Izvore energije dijelimo na neobnovljive i obnovljive.

Neobnovljivi izvori energije su fosilna i nuklearna goriva. U obnovljive izvore energije ubrajamo sunčevu energiju, energiju vjetra, energiju vode, geotermalnu energiju i energiju iz biomase.

Korištenjem obnovljivih izvora čuva se okoliš, jer su to izvori čiste energije koja ga ne zagađuje.

# data[].attributes.headline
U prirodi imamo razlicite primjere fotoelektricnog efekta a najpoznatiji je odbijanje svjetlosti od neke povrsine i odbijanje elektrona tj cestica energije. Svjetlost razlicitim inenzitetom i frekfencijom dolazi do povrsine razlicite boje i materijala te odbija razlicitom energijom ovisno o boji vrsti 

# data[].attributes.subject
U prirodi imamo razlicite primjere fotoelektricnog efekta a najpoznatiji je odbijanje svjetlosti od neke povrsine i odbijanje elektrona tj cestica energije. Svjetlost razlicitim inenzitetom i frekfencijom dolazi do povrsine razlicite boje i materijala te odbija razlicitom energijom ovisno o boji vrsti 

# data[].attributes.body
Adam Boroz

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt je pojava pri kojoj djelovanjem elektromagnetskih valova dolazi do izbijanja elektrona.
Obnovljivi izvori energije su sunčeva energija, energija vjetra, energija vode itd.
Njihov osnovni značaj je to što se ne mogu potrošiti, obnavljaju se.
Eventualni nedostatak je blago ometanje prirode, nizak stupanj učinkovitosti
Primjer jesu sateliti u Zemljinoj orbiti koji se pogone preko Sunčeve energije.

# data[].attributes.body
Fotoelektrični učinak  upotrebljava se kod pretvorbe svjetlosne energije u elektručnu energiju. Fotoelektrični učinak je sa fizikalnog stajališta kinetička energija fotona koja udara u elektron i pri dovoljnoj energiji elektron se odvaja i postaje slobodan, te nastaje fotoelektron. Važne veličine kod fotoelektričnog učinka su kinetička en. protona, rad i energija fotona.

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt je izbijanje elektrona iz tvari s pomoću elektromagnetskih valova.

# data[].attributes.body
fotoelektricni ucinak je izbijanje elektrona iz tvari s pomoću elektromagnetskih valova odnosno pojave koje su posljedica primarnih procesa apsorpcije fotona. Ima unutarnji i vanJski.
Luketicc

# data[].attributes.body
Primjena kod foto senzora, uređaja za noćnu viziju, fotomultiplikatore

# data[].attributes.body
U prirodi imamo razlicite primjere fotoelektricnog efekta a najpoznatiji je odbijanje svjetlosti od neke povrsine i odbijanje elektrona tj cestica energije. Svjetlost razlicitim inenzitetom i frekfencijom dolazi do povrsine razlicite boje i materijala te odbija razlicitom energijom ovisno o boji vrsti. Frekfencija, valna duljina i energija koja je uglavnom u elektrovoltima. Obnovljivi izvori energije su solarne čelije koje rade preko fizikalne zakonitosti fotoelektričnog efekta.
Patrik Sočković

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt ili fotoefekt je pojava emisije elektrona iz metala pod djelovanjem svjetlosti. Djelovanjem elektromagnetnog zračenja dovoljno kratke valne duljine  dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala.

# data[].attributes.body
Fotoelektrični učinak  upotrebljava se kod pretvorbe svjetlosne energije u elektručnu energiju. Fotoelektrični učinak je sa fizikalnog stajališta kinetička energija fotona koja udara u elektron i pri dovoljnoj energiji elektron se odvaja i postaje slobodan, te nastaje fotoelektron. Važne veličine kod fotoelektričnog učinka su kinetička en. protona, rad i energija fotona.

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt - emisija elektrona iz materijala pod utjecajem svjetla
• Kad svjetlo pada na metalnu površinu, elektroni su emitirani s površine
• Emitirani elektroni se nazivaju fotoelektroni.
Ivan Mrvelj

# data[].attributes.body
Voda, vjetar, biomasa, geotermalni izvori, sunce, bioplin.
Mogu se obnovljati i mnogo su bolji za okoliš, ali su često manje efektivnosti i mogu biti nestabilni i nepredvidivi.
Fotonaponske ćelije nalaze primjene posvuda iako su slabe efektivnosti. To su zapravo diode kod kojih energija nastaje zbog zračenja fotonima.

Dujmić

# data[].attributes.headline
Fotoelektrični efekt je emisija elektrona kad elektromagnetsko zračenje, poput svjetlosti, pogodi materijal. Primjena u proizvodnji solarnih panela.

# data[].attributes.subject
Fotoelektrični efekt je emisija elektrona kad elektromagnetsko zračenje, poput svjetlosti, pogodi materijal. Primjena u proizvodnji solarnih panela.

# data[].attributes.body
Patrik Gačić

# data[].attributes.body
|

Ako električnu energiju dobivamo direktnom pretvorbom energije sunčeva zračenja, tada govorimo o sunčevoj fotonaponskoj (FN) energiji. U fizici je ovakva pretvorba energije poznata pod nazivom fotoelektrični efekt. Uređaji u kojima se odvija fotonaponska pretvorba energije, zovu se solarni članci (eng. photovoltaics - PV).

Sunčeva FN energija ubraja se u obnovljive izvore energije.

# data[].attributes.headline
Fotoelektrični učinak, fotoelektrični efekt ili fotoefekt fizikalna je pojava kod koje djelovanjem elektromagnetskog zračenja dovoljno kratke valne duljine, najčešće svjetlosti u ultraljubičastom području spektra, dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala, obično kovine.

# data[].attributes.subject
Fotoelektrični učinak, fotoelektrični efekt ili fotoefekt fizikalna je pojava kod koje djelovanjem elektromagnetskog zračenja dovoljno kratke valne duljine, najčešće svjetlosti u ultraljubičastom području spektra, dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala, obično kovine.

# data[].attributes.body
Tutek Luka je ime moje

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt ili fotoefekt je pojava emisije elektrona iz metala pod djelovanjem svjetlosti.

# data[].attributes.body
Fotoelektrični učinak, fotoelektrični efekt ili fotoefekt je fizikalna pojava kod koje djelovanjem elektromagnetnog zračenja dovoljno kratke valne duljine (najčešće u ultraljubičastom području spektra) dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala (obično kovine)

# data[].attributes.body
Zračenje s valnom duljinom većom od granične ne izbija elektrone, jer elektroni ne mogu dobiti dovoljno energije za raskidanje veze s atomom.

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt je fizikalna pojava kod kojeg djelovanjem elektromagmetnog zračenja dovoljno kratke valne duljine dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala.

# data[].attributes.body
Djelovanje elektromagnetnog zracenja dovoljno kratke valne dujline.Bitne mjere su brzina svjetlosti, frekvencija i valna duljina

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt ili fotoefekt je fizikalna pojava kod koje djelovanjem elektromagnetnog zračenja dovoljno kratke valne duljine dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala. Primjer je fotomultiplikator, to je vrlo osjetljiv detektor u području vidljivog, ultraljubičastog i bliskog infracrvenog zračenja. Električni signal koji nastaje na fotosjetljivom sloju pojačava se do 100 milijuna puta, što omogućuje registriranje pojedinačnih fotona.

# data[].attributes.body
Ivan Lazić 3.a
Primjer primjene foto električnog učinka: odbijanje svjetlosti od neku površinu i odbijanje elektrona.
Foton se zabije u elektron, elektron se odbije i dobije kin energiju. Foton svoju energiju predaje da oslobodi elektron i da mu da energiju za kretanje.
Veličine: Ke, Efoton, Eo, v, c, lamda, m

# data[].attributes.body
Fotoelektrični učinak, fotoelektrični efekt ili fotoefekt je fizikalna pojava kod koje djelovanjem elektromagnetnog zračenja dovoljno kratke valne duljine (najčešće u ultraljubičastom području spektra) dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala.

# data[].attributes.body
Jakov Kljaić 3.a
Fizikalna pojava kod koje djelovanjem eletromagnetnog zračenja dovoljno kratke valne duljine dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt je pojava u kojoj energija fotona djeluje na neku površinu na kojoj je elektron, te se ta energija odbija i pretvara u fotoelektron. Primjenu možemo primijetiti u primjeru solarne ploče, koja prima toplinsku energiju Sunca i pretvara ju u električnu energiju. Značajne veličine: planckova konstanta h, frekvencija. Povećanje intenziteta upadnog zračenja I, povećava energiju fotoelektričnog efekta.

# data[].attributes.body
U prirodi imamo razlicite primjere fotoelektricnog efekta a najpoznatiji je odbijanje svjetlosti od neke povrsine i odbijanje elektrona tj cestica energije. Svjetlost razlicitim inenzitetom i frekfencijom dolazi do povrsine razlicite boje i materijala te odbija razlicitom energijom ovisno o boji vrsti. Frekfencija, valna duljina i energija koja je uglavnom u elektrovoltima.

Lp

# data[].attributes.body
Primjena kod fotomultiplikatora.
Djelovanjem elektromagnetnog zračenja dovoljno kratke valne duljine dolazi do izbijanja elektrona iz obasjanog materijala. Važan je naboj elektrona, frenkvencija i planckova konstanta.povečanjem inteziteta se više fotoelektrona proizvodi.

# data[].attributes.body
Fotoelektrični učinak  upotrebljava se kod pretvorbe svjetlosne energije u elektručnu energiju. Fotoelektrični učinak je sa fizikalnog stajališta kinetička energija fotona koja udara u elektron i pri dovoljnoj energiji elektron se odvaja i postaje slobodan, te nastaje fotoelektron. Važne veličine kod fotoelektričnog učinka su kinetička en. protona, rad i energija fotona.

# data[].attributes.body
Hipoteza moze biti samo neki izvori koji mogu proizvesti struju.Uz obicnu zarulju je veca vrijednost na ampermetru,uz led zarulju je manja vrijednost.Elektroni su cestice,a svjetlost je val.Elektromagnetsko zracenje moramo zamisliti kao roj cestica(roj)koji se sudaraju s elektronima.
Wi-izlazni rad W=h*f
fo-granicna frekvencija Ef>Wi

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efekt je fizikalna pojava u kojoj djelovanje elektromagnetskog zračenja dovoljno kratke valne duljine, obično svjetlosti u ultraljubičastom području spektra, izbacuje elektrone iz osvijetljenog materijala, najčešće metala. Zračenje s valnom duljinom većom od granice ne uzrokuje izbacivanje elektrona jer elektroni ne mogu dobiti dovoljno energije da prekinu vezu s atomom. Izbačeni elektroni nazivaju se fotoelektroni.

# data[].attributes.body
Moment sile je fizička veličina koja opisuje sposobnost sile da uzrokuje rotaciju tijela oko određene osi. On se izračunava kao umnožak sile koja djeluje na tijelo i rastojanja od te sile do ose rotacije.

Konkretno, moment sile se definira kao vektorski produkt sile i vektora koji predstavlja rastojanje od sile do ose rotacije. Matematički, moment sile se izražava kao:

M = r x F

gdje je M moment sile, r je vektor rastojanja od sile do ose rotacije, a F je vektor sile. Jedinična mjera momenta sile u SI sustavu je njutnmetar (N*m).
Primjeri primjene momenta sile uključuju izračunavanje momenta sile potrebnog za rotiranje tijela, kao i analizu rotacijskih pokreta strojeva i drugih naprava.

# data[].attributes.body
Fotoelektrični efek je pojava pri kojoj djelovanjem elektromagnetskih valova dolazi do izbijanja elektrona