# data[].attributes.headline
Князі Острозькі назавжди увійшли в історію України як визначні державні та політичні діячі, талановиті полководці, поборники та захисники православ’я. Найяскравішою постаттю цього князівського роду був Костянтин-Василь Острозький.

# data[].attributes.subject
Князі Острозькі назавжди увійшли в історію України як визначні державні та політичні діячі, талановиті полководці, поборники та захисники православ’я. Найяскравішою постаттю цього князівського роду був Костянтин-Василь Острозький.

# data[].attributes.headline
Князь К.-В. Острозький олігарх, ворог Москви!?

# data[].attributes.subject
Князь К.-В. Острозький олігарх, ворог Москви!?

# data[].attributes.body
Успадкувавши величезні багатства, молодий князь став найбагатшим магнатом Великого князівства Литовського, а потім, після Люблінської унії (1569 р.), і об'єднаної Речі Посполитої. Він вважався другим після короля землевласником країни: Острозькому належало 80 міст і 2760 сіл. Річний дохід княжого дому становив 19 млн

# data[].attributes.headline
Саме він заснував першу в Східній Європі вищу школу – Острозьку академію. Ця школа проіснувала близько 60-ти років. З її стін вийшло чимало видатних культурних діячів, які виступали письменниками, вчителями, вченими, священнослужителями. Вихованці Острозької академії стояли біля витоків школи Київського братства й Києво-Могилянки. Випускник цієї академії, Мелетій Смотрицький, створив граматику старослов’янської мови, яка справила значний вплив на розвиток філологічної науки як в Україні, так і за її межами.

# data[].attributes.subject
Саме він заснував першу в Східній Європі вищу школу – Острозьку академію. Ця школа проіснувала близько 60-ти років. З її стін вийшло чимало видатних культурних діячів, які виступали письменниками, вчителями, вченими, священнослужителями. Вихованці Острозької академії стояли біля витоків школи Київського братства й Києво-Могилянки. Випускник цієї академії, Мелетій Смотрицький, створив граматику старослов’янської мови, яка справила значний вплив на розвиток філологічної науки як в Україні, так і за її межами.

# data[].attributes.body
Під керівництвом В.-К.Острозького і за його сприянням була видана Острозька Біблія. Це, по суті, перше в Європі критично-наукове видання біблійних книг, укладене на основі різних текстів. Подібного роду видання в Західній Європі з’явилася лише в 90-их рр. ХУІ ст., тобто через десять років після появи Острозької Біблії. Саме ця Біблія стала канонічним текстом для християн, котрі використовували в богослужінні старослов’янську мову.

# data[].attributes.headline
Самостійна робота

# data[].attributes.subject
Самостійна робота

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Фишко Ганна 

# data[].attributes.attachment_link.title
Костянтин Острозький | Тест з історії України - "На Урок"

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з історії України (8 клас). К. Острозький народився

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
найбільш популярні книжки цього тижня

Книжка цього ж автора рекомендуемо книжки по тематиці:

Зміст Острозькі між Вільнюсом, Острогом і Києвом (А. Бумблаускас)

Походження і родовід Острозьких

Таємниця походження князівського роду (І. Тесленко)

Великий полководець князь Костянтин Іванович Острозький

Політична кар'єра Костянтина Івановича (Р Рагаускене)

Оцінка діяльності князя в литовській історіографії (Р. Рагаускене)

Початки кар'єри Костянтина Острозького (Р. Рагаускене)

Політична кар'єра Костянтина Острозького в часи правління Сигізмунда Старого (Р. Рагаускене)

Військова кар'єра Костянтина Острозького і оборона рубежів Литовсько-Руської держави (кінець XV - перша третина XVI ст.) (Б. Черкас)

Оршанська битва 1514 року і Костянтин Острозький (О. Дзярновин)

Володіння Костянтина Острозького та його релігійна і меценатська діяльність у Литві (Р Рагаускене)

Василь-Костянтин Острозький -"НеКОрОНОВаНИЙ КОрОЛЬ"

Секрети успіху Василя Костянтиновича Острозького (І. Тесленко)

Від спротиву до схвалення: Люблінська унія 1569 року (І. Тесленко)

Від схвалення до спротиву: Берестейська унія 1596 року (І. Тесленко)

Януш Костянтинович, останній представник роду "по мечу" (І. Тесленко)

ЖІНКИ роду Острозьких

Мати і донька: Беата Костелецька і Галшка Острозька (Р Рагаускене)

Доньки київського воєводи Василя-Костянтина Острозького (Р Рагаускене)

Анна-Алоїза Олександрівна, остання представниця роду "по куделі" (І. Тесленко)

Мипсіиз magnus Острозьких і нащадки князів на Острозі Місця пам'яті Острозьких у Східній та Центральній Європі (І. Тесленко)

Ауссіг (І. Тесленко)

Бендзин (І. Тесленко)

Берестя (О. Дзярнович)

Біла Церква (І. Тесленко)

Білогородка (І. Тесленко)

Варшава (І. Тесленко)

Вевюрка (І. Тесленко)

Вишнич (І. Тесленко)

Відень (І. Тесленко)

Вільно (І. Тесленко)

Вінниця (І. Тесленко)

Володимир (І. Тесленко)

Вологда (і. Тесленко)

Дембно (І. Тесленко)

Дермань (І. Тесленко)

Дубно (І. Тесленко)

Заслав (І. Тесленко)

Звягель (1. Тесленко)

Здетель (О. Дзярнович)

Кежмарк (І. Тесленко)

Київ (І. Тесленко)

Костянтинів (І. Тесленко)

Краків (І. Тесленко)

Кременець (І. Тесленко)

Литовиж (І. Тесленко)

Луцьк (І. Тесленко)

Львів (І. Тесленко)

Люблін (І. Тесленко)

Маковиця (І. Тесленко)

Межиріч-Острозький (І. Тесленко).

Москва (І. Тесленко)

Ори ни н (І. Тесленко)

Опатув (І. Тесленко)

Острог (І. Тесленко)

Островець-Свентокжиський і Ченсточіце (І. Тесленко)

Падуя (І. Тесленко)

Полонне (І. Тесленко) 246 Прага (І. Тесленко)

Раудніце (І. Тесленко) 252 Рівне (І. Тесленко)

Старе Село (І. Тесленко)

Стенань (І. Тесленко)

Тарнув (І. Тесленко)

Тернопіль (І. Тесленко)

Троки (І. Тесленко)

Турів (О. Дзярнович

Чмелюв (І. Тесленко)

Шамотули (І. Тесленко)

Ярослав (І. Тесленко)

Якубовіце (І. Тесленко)

Спадщина дому Острозьких (І. Тесленко)

Нащадки князів на Острозі (І. Тесленко)

Резюме-укладка англійською мовою (Г. Кіркене)

Книга відноситься до періоду історії України: Середні віки (з VI ст.)

"Олег Дзярнович (Білорусь), Раймонда Рагаускене (Литва), Ігор Тесленко (Україна), Борис Черкас (Украї"

"подарункові видання"

Акційна ціна:

# data[].attributes.attachment_link.title
Князі Острозькі

# data[].attributes.attachment_link.description
найбільш популярні книжки цього тижня Книжка цього ж автора рекомендуемо книжки по тематиці: Зміст Острозькі між Вільнюсом, Острогом і Києвом (А. Бумблаускас) Походження і родовід Острозьких Таємниця походження князівського роду (І. Тесленко) Великий полководець князь Костянтин Іванович Острозький Політична кар'єра Костянтина Івановича (Р Рагаускене) Оцінка діяльності князя в литовській історіографії (Р.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Радіо Свобода

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Виповнилося 440 років з часу появи Острозької Біблії - унікального видання, яке справило помітний вплив не лише на розвиток української культури, а й культури інших народів, які користувалися церковнослов'янською мовою.
Окремі примірники Острозької Біблії датовані 1580-м роком. Але основний її наклад був надрукований у 1581 році. Хоча, наскільки можна судити, ще деякі її примірники могли додруковуватися пізніше.

Острозька Біблія і "першодрукар"

Раніше, коли мова йшла про Острозьку Біблію, дослідники (особливо радянські) концентрували увагу на особі російського "першодрукаря" Івана Федорова (в українських документах він часто фігурував як Іван Федорович). Ця традиція фактично збереглася донині. Справді, заслуга Федорова в появі цього видання є чималою. Але не треба забувати, що він виконував переважно роботу технічну. Щоб це видання побачило світ, треба було здійснити велетенську науково-дослідницьку й перекладацьку роботу. Зрештою, треба було профінансувати цей непростий проект.

Перші книги кирилицею з'явилися ще в 1491 році в Кракові в друкарні Швайпольта Фіоля

Також проблемно Івана Федорова іменувати "першодрукарем". Задовго до нього вже існували кириличні видання, які, зокрема, поширювалися на українських землях. Перші книги кирилицею з'явилися ще в 1491 році в Кракові в друкарні Швайпольта Фіоля. У 1517-1519 роках Франциск Скорина в Празі видав низку біблійних книг. У 1522 році у Вільно ним же була надрукована "Мала подорожня книжка", а у 1525-му "Апостол".

У 1562 році в Несвіжі (Білорусь) кальвініст Симон Будний видав дві кириличні книги: "Катехизис" та "Про виправдання грішної людини перед Богом". Близько 1570 року (імовірно, в Білорусі) Василь Тяпинський друкує "Євангеліє".

У 1564-1565 роках Іваном Федоровим була здійснена спроба налагодити книгодрукування в Москві. Тут він видрукував "Апостол" і "Часослов", але зазнав переслідувань з боку консервативно налаштованого православного духовенства й змушений був залишити Московію.

У 1569-1570 роках Іван Федоров на теренах білоруського Підляшшя, у Заблудові (зараз це територія Польщі) видрукував "Євангеліє учительне", "Псалтир" і "Часослов". У 1572 році він переїздить до Львова, де в 1574 році видає "Апостола". Із цим виданням Іван Федоров приїхав до князя Василя-Костянтина Острозького, який запросив його до себе на службу.

Першодрукар стає управителем Дерманського монастиря й започатковує 1575 року в Дермані та Острозі книгодрукування. Тут побачили світ Новий Завіт і Псалтир (1580), "Книжка..." Тимофія Михайловича, яка є предметним покажчиком до Нового Завіту (1580). Але найбільш цінним виданням стала Острозька Біблія. Хоча це досить велика за обсягом книга, однак завдяки майстерності набору та застосуванню дрібного шрифту вона не видається масивною. Ілюстративне оформлення видання вирізняється стриманістю, продуманістю композиції та художнім смаком.

Творці Острозької Біблії та їхні послідовники

Перед тим, як Острозька Біблія побачила світ, була виконана велетенська підготовча робота. Близько 1576 року в Острозі за сприяння князя Василя-Костянтина Острозькогобув створений науковий осередок, який займався підготовкою видання. Цей осередок і поклав початок Острозької академії - першого вищого навчального закладу на теренах України. Цей осередок і академію, ймовірно, очолював Герасим Смотрицький. Він же й автор передмов до Острозької Біблії.

У Геннадієвій Біблії було чимало помилок, які не залишилися непоміченими острозькими книжниками

В Острозі при сприянні князя Василя-Костянтина Острозького вдалося зібрати різноманітні списки біблійних книг. Серед них особливі надії покладалися на отриманий з великими труднощами від царя Івана Грозного рукопис, так званої Геннадієвої Біблії. Цей рукопис зробили під керівництвом новгородського архієпископа Геннадія в 1499 році. На той час Новгород хоча й став частиною Московії, в плані релігійно-культурному залишався тісно пов'язаним із Києвом. Геннадієва Біблія була відносно повним зібранням біблійних книг. У літературі можна зустріти думку, що в основі Острозької Біблії лежить саме цей біблійний список. Насправді, це далеко не так.

Острозькі книжники виконали непросту текстологічну роботу, яка потребувала чимало зусиль і часу

У Геннадієвій Біблії було чимало помилок, які не залишилися непоміченими острозькими книжниками. Останні використовували різноманітні церковнослов'янські біблійні тексти, частина з яких була отримана у південних слов'ян (болгар та сербів). Користувалися вони чеськими й польськими рукописами біблійних книг, а також протестантськими й католицькими виданнями.

Але в основу старозавітного тексту Острозької Біблії була покладена "Септуагінта" - грецький переклад із староєврейської, здійснений ще в елліністичному Єгипті (III ст. до Р.Х.). Князь Василь-Костянтин Острозький спеціально посилав людей на терени колишньої Греції, щоб звідти привозили грецькі переклади біблійних книг. Всі зібрані в Острозі біблійні тексти порівнювалися й коректувалися відповідно до "Септуагінти".

Аналіз мови Острозької Біблії дає підстави зробити висновок про те, що окремі її книги перекладалися з текстів різних часів, виконаних у багатьох країнах. Широко використовувалися південнослов'янські списки, що відобразилося на правописі та мові перекладу. Деякі книги Острозької Біблії були перекладені безпосередньо з "Септуагінти". А книгу Єздри, якої не було в грецькому тексті, переклали з "Вульгати" - латиномовного перекладу Біблії. Загалом острозькі книжники виконали непросту текстологічну роботу, яка потребувала чимало зусиль і часу.

Хоча на кінець ХVI століття існувала певна традиція перекладу Священного письма українською розмовною мовою ( Пересопницьке Євангеліє та інші), однак у Острозі при виданні Біблії використовувалася церковнослов'янська мова.

Це було викликано низкою обставин. Зокрема, досвід Заходу показав, що перша друкована біблійна література виходила сакральною (латинською) мовою. І лише тоді, коли відбулося відповідне насичення такою літературою, почали з'являтися друковані переклади біблійних книг простонародними мовами.

Також варто враховувати, що Православна церква в східно- й південнослов'янських регіонах дуже боляче реагувала на зменшення сфери впливу церковнослов'янської мови. Це було викликано не лише консерватизмом цієї інституції. У той час православні зазнавали значного тиску з боку католиків, протестантів і мусульман. Треба також мати на увазі й те, що церковнослов'янська мова, яка сформувалася лише в IX столітті, залишалася близькою та зрозумілою для багатьох слов'янських народів. До того ж на той час не було якісних перекладів біблійних книг народними слов'янськими мовами.

Острозька Біблія завдяки високій якості перекладів довгий час не мала конкурентів

Церковнослов'янська мова Острозької Біблії була далеко не останнім чинником, завдяки якому ця книга вийшла далеко за межі України. Її наклад був досить великий. До нашого часу дійшло майже 300 екземплярів, які зберігаються не лише в бібліотеках України, але й у Росії, Білорусі, Польщі, Литві, Великій Британії тощо. Виходячи з такої кількості збережених книг, можна припустити, що її наклад становив близько 3 тисяч примірників.

Острозька Біблія завдяки високій якості перекладів довгий час не мала конкурентів й фактично стала канонічним текстом у Православній, а також і в Греко-Католицькій церкві України й Білорусії. Коли московський цар Олексій Михайлович задумав видати Біблію, звірену з грецьким текстом, московські книжники із цим завданням не впоралися. Тому було вирішено перевидати Острозьку Біблію, виправивши деякі орфографічні помилки й змінивши українські наголоси на російські. Навіть передмову до цього видання Біблії склали на зразок Острозької, замінивши вислови "народ руський" на "народ всеросійський".

Так з'явилася Московська Біблія 1663 року, яка в Росії отримала назву "первопечатной". Тут цей текст використовували без змін до 1712 року, коли Петро I наказав його виправити у відповідності до грецького тексту вихідцю з України, волинянину Феофілакту Лопатинському. Виправлена цим книжником Біблія так і не була надрукована. Потім уже російська цариця Єлизавета Петрівна залучила до виправлення двох викладачів Києво-Могилянської академії Варлаама Лащевського й Гедеона Слонімського. Виправлений ними текст був затверджений синодом Російської православної церкви.

Так з'явилася Єлизаветівська Біблія 1751 року, в основі якої все ж таки лежав острозький текст. Ця Біблія стала канонічною для православних й практично без змін передруковується до сьогоднішнього дня. Таким чином, текст Острозької Біблії (хай навіть із деякими змінами) продовжує залишатися канонічним біблійним текстом для православних віруючих.
Петро Кралюк Думки, висловлені в рубриці "Точка зору", передають погляди самих авторів і не конче відображають позицію Радіо Свобода - голова Вченої ради Національного університету "Острозька академія", професор, заслужений діяч науки і техніки України

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
острозька академія

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
острозька біблія

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
пересопницьке євангеліє

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
іван федоров

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
франциск скорина

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
іван федорович

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
російський першодрукар

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
мала подорожня книжка

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
василь-костянтин острозький

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
московська біблія

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Петро Кралюк

# data[].attributes.attachment_link.title
Острозькій Біблії - 440 років. У передмові Московської Біблії використали текст Острозької, змінивши назву народу

# data[].attributes.attachment_link.description
Виповнилося 440 років з часу появи Острозької Біблії - унікального видання, яке справило помітний вплив не лише на розвиток української культури, а й культури інших народів, які користувалися церковнослов'янською мовою. Окремі примірники Острозької Біблії датовані 1580-м роком. Але основний її наклад був надрукований у 1581 році.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Василь Ульяновський " Князь Василь-Костянтин Острозький: історичний портрет у галереї предків та нащадків

[додати інший файл чи обкладинку цього твору]

Написано:
2012 року

Джерело:
toloka.hurtom.com

Розділ: Історична

Твір додано:
15.08.2014

Твір змінено:
18.08.2014

Завантажити:
djvu (84.2 МБ) pdf див. (39.6 МБ)

Опис:
Ульяновський, Василь.
Князь Василь-Костянтин Острозький: історичний портрет у галереї предків та нащадків / Василь Ульяновський. - К.: ВД "Простір", 2012. - 1370 с.: 40 іл.

ISBN 978-966-2068-30-6

Книга присвячена знаковій постаті в історії України - князю Василю-Костянтину Острозькому. Автор показує творення князями Острозькими, їх інтелектуальним оточенням та істориками різних поколінь генеалогії роду з XIII ст. "Виписані" портрети предків Василя- Костянтина. Особливо детально висвітлюється життєвий шлях батька героя книги - великого гетьмана литовського Костянтина Івановича Острозького як воїна і полководця, його маєтко- во-економічна потуга, розглядаються діяльність на користь Церкви, родинні справи гетьмана. Головний герой книги Василь-Костянтин представлений в усі періоди його життя - від дня народження і до смерті. Показані його боротьба за батьків спадок, урядова кар'єра, участь у великій політиці та зв'язки з наймогутнішими родами Русі, Литви і Польщі, роль у міжнародних стосунках. Особливу увагу приділено стосункам Острозького з козаками, Московським царством, молдавськими господарями. Досліджуються система землеволодінь князя, способи накопичення багатств та фінансово-економічна діяльність Острозького в аграрній, урбаністичній та інших сферах. Значне місце відведено інтелектуально-культурницьким проектам Василя-Костянтина та його участі в церковно-релігійному житті. Розглядаються також родинні справи Острозького, уклад приватного життя, діяльність і доля дітей князя. Автор намагається розкрити загадку смерті та поховання Острозького. Текст супроводжується великою кількістю ілюстративного матеріалу. Видання має водночас науковий і науково-популярний характер та є навчальним посібником зі спецкурсу, читаного автором на історичному факультеті Київського національного університету імені Тараса Шевченка.

Зміст:
[натисніть, щоб розгорнути]

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
електронні книжки

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
електронні книги

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
електронна література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книжки онлайн

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книжки скачати

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книги онлайн

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книги скачати

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українська література

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українські книги

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українські тексти

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Василь Ульяновський

# data[].attributes.attachment_link.title
Князь Василь-Костянтин Острозький: історичний портрет у галереї предків та нащадків - Василь Ульяновський - Тека авторів - Чтиво

# data[].attributes.attachment_link.description
Василь Ульяновський " Князь Василь-Костянтин Острозький: історичний портрет у галереї предків та нащадків [додати інший файл чи обкладинку цього твору] Написано: 2012 року Джерело: toloka.hurtom.com Розділ: Історична Твір додано: 15.08.2014 Твір змінено: 18.08.2014 Завантажити: djvu (84.2 МБ) pdf див. (39.6 МБ) Опис: Ульяновський, Василь.