# data[].attributes.body
Matematik i dagligdagen: rutinesituationer osv.

Matematisk materialer og aktiviteter: formål at lære matematik

# data[].attributes.body
Natursyn

Der findes tre grundlæggende natursyn, som handler om menneskers holdninger, samt betydninger man kan tilskrive den. Disse tre natursyn er:

Det antropocentriske natursyn

Det zoocentriske natursyn

Det økocentriske natursyn

Det antropocentriske er her hvor mennesket er i centrum og hvor ressourcerne står mennesket til rådighed. I forhold til pædagogisk praksis handler det om at lære barnet, hvordan naturen kan være os til gavn og glæde på mange måder. Det zoocentriske natursyn er hvor dyret er i centrum. Mennesket må ikke jage eller opdrætte dyr for at spise dem. I pædagogisk praksis handler det om at lære børn at drage omsorg for dyrene og ikke gøre dem ondt. Det økocentriske natursyn, er hvor naturen er i centrum, her skal man respektere naturens værdi og bør bevares. Her handler det om at pædagogen viser respekt for hver eneste levende skabning, om det er bakterier, skadedyr eller en plante der stikker (Edlev, 2012). I forhold til udvikling af børns natursyn kan det være et pædagogisk ansvar at oplyse omkring de forskellige natursyn. ”Enhver opdragelse går i realiteten ud på at udvikle værdier, holdninger og normer. Det er samtidig sikkert at børn ikke lærer dette ved kun at få serveret de voksnes værdier” (Elvekjær, 2006, s. 11).

# data[].attributes.body
Læreplanstemaer: 

Natur, udeliv og science: 

“Samtidig oplever børnene årets gang og får viden om fødekæder og forskellige fænomener som fx vejret og solsystemet. I naturen har børn mulighed for at gøre sig erfaringer med og udvikle forståelse for sammenhænge i naturen.” 

 
“Science tilgangen vægter en undersøgende tilgang, som åbner for en aktiv inddragelse af naturen og naturfænomener som lys, luft, magnetisme og vejrfænomener. I science tilgangen er der fokus på børns begyndende forståelse for lovmæssigheder i naturen, børns medfødte talfornemmelse og fornemmelse for størrelser og dermed en begyndende matematisk opmærksomhed.” 

 
“En sciencetilgang betyder, at læringsmiljøet giver børnene mulighed for at danne erfaringer med årsag, virkning og sammenhænge og støtter børnene i at kategorisere og systematisere deres omverden ved hjælp af relationspar, som mange/få, stor/lille, tung/let, over/under osv. Det pædagogiske personale tilrettelægger desuden læringsmiljøet, så det giver børn mulighed for at eksperimentere med antal, rum og form som tidlige indgange til det matematiske sprog.” 

 
Social udvikling: 

“Børn i dagtilbuddet skal deltage i sociale fællesskaber, hvor de oplever at høre til, og hvor de kan bidrage værdifuldt og relevant til fælles lege, aktiviteter og samvær.” 

 
Krop, sanser og bevægelse: 

“Det pædagogiske læringsmiljø skal understøtte stimulering af de tre motoriske grundsanser (den taktile sans, den vestibulære sans/labyrintsansen og muskel-led-sansen) i samarbejde med de fire øvrige sanser (lugtesansen, synssansen, smagssansen og høresansen).” 

 
Kommunikation og sprog: 

“Det pædagogiske personale kan fx gennem samtaler, spørgsmål, historiefortælling og leg sætte ord på børnenes forskellige oplevelser. Sproglige læringsmuligheder skal indtænkes i alle rutiner og i planlagte og spontane aktiviteter, hvor børn introduceres til nye begreber og udtryksformer såsom fx skrift-, symbol- og billedsprog.” 

 
Alsidig personlig udvikling: 

“Det pædagogiske personale skal invitere børn til at udtrykke sig respektfuldt og anerkende deres perspektiver og oplevelser af hverdagen i dagtilbuddet. Herigennem får børn medbestemmelse og oplever at være betydningsfulde og at være medskabende af egne livsbetingelser.” 

# data[].attributes.body
Med dette projekt styrker vi børnenes forståelse for natur, udeliv og science, men vi kommer også rundt om de andre læreplanstemaer. Social udvikling styrkes i form af at det er et fælles projekt, som børnene skal lave sammen, i og med det er et fælles projekt, så styrkes fællesskabet også. Når de er fælles om sådan et projekt, så er udviklingen af deres kommunikation og sprog også i spil. Det er et projekt, hvor sanserne kommer i spil, i form af, at man kan høre og se insekterne og skal finde ud af hvor de er, og på den måde er børnene i bevægelse. Når andre læreplanstemaer er i spil, så styrker barnet automatisk sin egen alsidig personlig udvikling.

# data[].attributes.body
Efterår:

Fuglehus af mælkekartoner

Foderhus af mælkekartoner

Naturbanko

Aktiviteter med inspiration fra aktiviteter

Foråret:

Naturbanko

Forspiring – plantning af frugter og grønsager

Male og dekorerer høj bedekasse/ Så markblomster

Så karse

Sommer:

Laver mad og forskellige ting af frugterne og grønsagerne

Naturbanko

Samle sten og male dem

Vandaktiviteter

Vinter:

Naturbanko

Forskelligt mad over bål

Eksperimentere med frossen vand

Sneaktiviteter

# data[].attributes.body
Kjær, Alice: ”Rum og fordybelse i et æstetisk perspektiv” i bogen: Æstetisk praksis og børn – sanser, væren og læring i dagtilbuddets læreplan Frydenlund 2017, s. 147- 161

Her tales der netop om, hvor vigtig blandt andet omgivelser, rum og indretning er for at skabe en god stemningi det fysiske rum som vi pædagoger tilrettelægger.

Arkitekten og psykologen ”Nikolaj Bebe” taler om 5 forskellige rum, som kan hjælpe os til at forstå og tydeliggøre samspillet mellem det fysiske miljø og børnene. Altså, at børnene igennem det æstetiske miljø har mulighed for at gå på opdagelse både alene, men også sammen med andre ved at undersøge, lege sig frem og eksperimentere afhængig af deres alder og nærmeste udviklingszone.

1. Det sociale rum – Lægger op til eller står i vejen for samspil – Fysiske ting eks. Borde, stole og reolers placering.

2. Handlingens rum.–Genstande skaber rum for læring eller hindrer læring afhængig af placeringen af materialer (Regio Emilia ). Igennem de fysiske rammer og genstande, kan børnene undersøge genstande på en ny og udforskende måde og herved skabe nye udfoldelser for kreativitet og æstetik.

3. Det adfærdsregulerende rum–Hindringer omkring kultur, regler og normer.

4. Det betydningsbærende rum–Fortæller om normer, regler, værdier, pædagogiske holdninger, mål og menneskesyn.

5. Det stemte rum – Det vi her og nu opfatter med vores sanser: Genstande, artefaktorer, lyd, lys, farver, duft, materialer, overflader, proportioner og udsigt. Alt dette gør at man afstemmer rummet, så man føler sig godt tilpas deri.

# data[].attributes.body
Børnene skal være med til at bestemme hvad der skal være på legepladsen

# data[].attributes.body
FØRSTE UNDERSØGELSE AF PROBLEMSTILLING.

Interview med problemstillingens ”ejer”.

Inspirationspapir.

I har modtaget en kortfattet formulering af et problem, som sandsynligvis kan iagttages og forstås på mange måder og fra forskellige vinkler.

Jeres opgave er at undersøge problemets evt. historie, konteksten for problemet og hvilke problemer/udfordringer der kan ligge indlejret i problemet. Måske kan man identificere et eller flere kerneproblemer i problemet.

I skal derfor undre jer – både som forberedelse og undervejs i samtale.

Opstil derfor gerne en spørgsmålsguide som I går ud fra – og som I stiller uddybende eller suppelerende spørgsmål ud fra undervejs. Bliv ikke for bundet af spørgsmålsguiden, ”gå med” i det, der dukker op med uddybende, afklarende spørgsmål og lign.

Her er et forslag til grundlæggende spørgsmål/undersøgelse af problemstillingen:

Hvad er baggrunden for problemet?

Hvordan er det opstået, hvad er historien?

Hvad er konteksten for problemet – hvilke faktorer kan have indflydelse på problemet?

Hvad er rammer og regler omkring problemet – og kan noget af det evt.ændres?

Hvad opleves som de største eller mest centrale udfordringer?

Hvordan giver problemet sig udslag i dag – hvordan fremtræder det i hverdagen – hvordan kan man se det konkret? Spørg gerne ind til noget konkret.

Hvad vil de gerne opnå? Noget radikalt anderledes eller noget mindre radikalt?

Hvilke samspil vil de gerne opnå mellem børn, mellem børn og voksne. Hvad tænker de om pædagogens rolle? Materialer og aktiviteter – hvilke tanker gør de sig om det?

Osv. 😊

Prøv at omforme spørgsmål som disse så det passer til det konkrete problem.

NÆSTE SKRIDT:

Lav en grundig opsamling: hvordan ser problemet ud for jer nu. Hvad træder frem som de vigtigste problemer i problemet? Lav en god dokumentation af dette. Det er grundlaget for at arbejde videre.

# data[].attributes.body
Følg årstiderne: Når det er vinter så laves der nogle aktiviteter som passer der til. På den måde kan man bring udemiljøet med ind ved at tage nogle blade med ind i børnehaven og snak om dem og følge barnets spor. Hvad drages børnene af?

# data[].attributes.headline
Medbestemmelse ud fra synet  "børn skal lærer, ikke belæres"

# data[].attributes.subject
Medbestemmelse ud fra synet  "børn skal lærer, ikke belæres"

# data[].attributes.body
Aftale fra dag til dag.

Dag 1: Torsdag d. 12/10.
- finde materiale (bøger mm.)
- brainstorme til fysiske legeplads/uderum

# data[].attributes.body
Vi skal evaluere sammen med børnene, så vi ved hvad der skal gøres anderledes, så det giver de bedste oplevelser for børnene.

# data[].attributes.body
En planlagt aktivitet ud fra børnenes spor, omkring hvad de har været interesseret i gennem deres frie lege.
Herigennem kan man tage udgangspunkt i en aktivitet eks. som, at lave en eventyrskov ud af natur ting som børnene selv skal finde: Grene, blade, mos osv.
Her kan de være med til at skabe trolde, hekse, dyr ud af de fundne materialer.

Vores rolle som pædagog er tilmed også, at kunne finde ideer til hvordan uderummet skaber stemning.

Herigennem kan man finde en metode at fremme læring ved den matematiske forståelse indenfor “ Natur, udeliv og Science”.
Her kan de skabe matematisk forståelse ved forskellen af årstiderne, hvordan naturen udvikler sig, hvornår der kommer blade, hvornår de falder af, hvad der sker med dyrene, hvornår de går i vinterhi og hvem der gør, overlevelse osv.

# data[].attributes.body
Børnene er med til at plante "markblomster" på selvmalede plantekasser, hvor insekter skal komme. vi bygger insekthoteller sammen med børnene, hvor insekterne kan bo, når de ikke sidder på blomsterne. Så kan vi snakke om insekterne og hvad der sker med dem og blomsterne. Man kan evt. få en naturformidler ind, som kan snakke med børnene om det. (naturtryl)
Så kan børnene følge med i processen og hjælpe insekterne.
Insekthotel: Mørne skal selv være med til at lave det og finde de forskellige ting til hotellet.

Naturbingo: (didaktik) når insekterne kommer til, så kan børnene lege naturbingo, hvor de skal rundt på legepladsen og finde forskellige insekter, planter, grene, blade osv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til indhold

Frank Erichsen og Hjørring Kommune er gået sammen om at redde sommerfugle, bier og vilde planter. Danmark største naturforandring kræver deltagelse fra private borger, erhvervsliv, landbrug og kommunens ansatte. Men kan de overhovedet gøre en forskel? Følg den kæmpe indsats for at få naturen tilbage.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gå til indhold Frank Erichsen og Hjørring Kommune er gået sammen om at redde sommerfugle, bier og vilde planter. Danmark største naturforandring kræver deltagelse fra private borger, erhvervsliv, landbrug og kommunens ansatte. Men kan de overhovedet gøre en forskel? Følg den kæmpe indsats for at få naturen tilbage.

# data[].attributes.body
Vi skal have en bålhytte eller et bålsted, hvor vi sammen med børnene kan lave mad eller varme os ved, hvis det er koldt

# data[].attributes.body
Vi vil skabe et uderum, som fjerner "nødvendigheden" ved at være inde. Pga. corona, skal vi helst være ude og helst i mindre grupper. Derfor har vi valgt at indrette legepladsen således, at den skaber lege -og lærelyst, så vi bliver ude hele dagen.

# data[].attributes.body
Vi kan fortælle til fremlæggelsen, at vi løbene vil lave småprojekter, som fx fuglekugler, plantekasser af mælkekartoner, male på grankogler. Kun nævne det, ikke uddybe det

# data[].attributes.body
• Regio Emilia koncept - Alt skal være frit tilgængeligt.
• Kjær, Alice: ”Rum og fordybelse i et æstetisk perspektiv” i bogen: Æstetisk praksis og børn – sanser, væren og læring i dagtilbuddets læreplan Frydenlund 2017, s. 147- 161 (kontakt Felicia, hvis den er udlånt på biblioteket)

Vygotsky: Ud fra vores rolle som pædagog kan man snakke omkring Vygotsky synes punkt omkring at læring kommer før udvikling. At børn skal være optaget af det før der sker en læring.  ”NÆRMESTE UDVIKLINGSZONE”

Barnets dyre -og natursyn

Pædagogens rolle: De tre læringsrum af Basil Bernstein

# data[].attributes.body
PROBLEMSTILLING NR 9:

Børnehave:

Vi vil gerne blive klogere på:

Hvordan den fysiske indretning af uderummet kan understøtte arbejdet med natur, udeliv og science.

- indrette legepladsen

·      Hvilke materialer kan anvendes

·      Hvad er pædagogens opgave.

Med henblik på at styrke børnenes mulighed for at få erfaring med læreplanens punkt 2 under temaet ”Natur, udeliv og science; Det pædagogiske læringsmiljø skal understøtte, at alle børn aktivt observerer og undersøger naturfænomener i deres omverden, så børnene får erfaring med at genkende og udtrykke sig om årsag virkning og sammenhænge, herunder en begyndende matematisk opmærksomhed.

Problemformulering:

Hvad er pædagogernes opgave og hvordan kan indretning af uderummet samt materialevalg understøtte børnenes mulighed for en begyndende matematisk opmærksomhed.