# data[].attributes.body
Egentlige angstsygdomme:

Fobiske angst tilstande

panikangst

generaliseret angst

Lidelser hvor angstsymptomerne udgør en væsenlig del af tilstanden (de kan behandles ud fra samme principper som de "rene" angstlidlser):

Obsessiv-kompulsiv tilstande

akutte og posttraumatiske belastningsreaktioner

tilpasningsreaktioner

Angst er den medfødte refleks, der tjener til at omstille organismen (kroppen og hjernen) til en farlig situation, som kræver flugt eller kamp.
Angst er en naturlig reaktion vi alle kender, lige fra lettere nervøsitet til en eksamen, kraftig angst i en faretruende situation.
Når angsten medføre ubehag og nedsætter evnen til at fungere i samvær med andre er der tale om en sygdom.

# data[].attributes.body
Angst lidelser hører til de hyppigste psykiske lidelser. ca 5 % af voksen befolkningen lider på et tidspunkt af panikangst, fobisk angst eller generaliseret angst.

# data[].attributes.body
angsten blev forstået som et udtryk for at der var ublance mellem id´et, over-jeg´et og jeg´et, og en utilstrækkelig evne til at løse eller fortrænge konflikten ved hjælp af vores forskellige psykiske forsvarsmekanismer.

Mødet med fare (aktiveres det limbiske system) Derefter  resten af kroppen via en del af nervesystemet der ikke er under viljens kontrol ( sympatiske nervesystem)

Reaktion når angsten kommer:

hjertebanken

åndenød

kvalme

sitren/rysten

# data[].attributes.body
bange for at opleve angsten igen (forventningsangst)
begynder at undgå de angstfremkalende situationer (undgåelsesadfærd)

# data[].attributes.body
Den emotionelle reaktion
(Anspændthed, uro eller panik)
Kognitive reaktion (tanke om situationen og fokusering på mulig trussel)
Fysiologiske reaktion (Hjertebanken, sveden, rysten, prikken eller følelsesløshed i hænder og ansigt, vejrtrækningabesværd, trykken i brystet, kvalme og svimmelhed)
Adfærdsmæssige reaktion (stivnen eller forsøg på at komme væk)

kognetivediamant

ICD-10 diagnosesystemet:

Forbierne

panikangsten

generaliseret angst

# data[].attributes.body
Agorafobi ( angst for at færdes uden for ens eget hjem)

Social forbi ( Angst i sociale sammenhæng)

Agorafobi kommer angstsymptomerne når man er ude blandt andre mennesker, der hvor man ikke kan komme hurtigt væk.

Social forbi er kendetegnet ved frygt for at opføre sig pinligt eller der kan komme kritisk opmærksomhed.

# data[].attributes.body
Der kommer anfald fra angsten. De kan komme ud af den blå luft, eller være fremprovokeret af bestemte tanker, eller frygten for at få en nyt anfald ( forventningsangsten)
Personer med denne lidelse kan være bange for at gå ud, da de er bange for ikke at kunne få hjælp hvis de får et anfald.

er er nødvendigvis ikke en bestemt forbi der kan fremprovokere denne angst.

# data[].attributes.body
Konstant form for angst.
Uro, rastløshed og bekynringstendens sammen med lettere fysiske angst symptomer.

http://www.psykiatrifonden.dk/viden/diagnoser/angst-og-stressrelaterede-tilstande.aspx

# data[].attributes.body
ved OCD optræder tanker og ritualer, så de påvirker personens dagligdag og ikke kan modståes uden ubehag.
Der taler man om tvangstanker (obsessioner) og tvangshandlinger ( kompulsioner)

Tvangstanker er tankerækker eller billeder der dukker op i bevistheden  igen og igen.
Tvangshandlinger er handlemønstre eller ritualer.

# data[].attributes.body
Tvangs lidelser forekommer med en hyppighed på 2-3% af befolkningen.  Oftest kommer symptomerne i barndommen eller i puberteten.  Men kan ikke finde nogle gennemgående træk, gennem familien.

# data[].attributes.body
der er både arvelige og miljømæssige faktor der spiller ind.
Biologiske faktore har peget på at der ved OCD er en ubalance i nervebaner, som forløber mellem hjernebarken (cortex), mellemhjernen og dybere områder i hjernen der er involveret o planlægningen af motorisk aktivitet, specielt komplekse handlemønstre.

Tabsoplevelser  eller væsentlige ændringer i livsbetingelserne kan være den udløsende faktor.

# data[].attributes.body
Tvangshandlingerne drejer sig ofte om forskellige former for kontrol for at sikre sig, at der ikke sker noget uønsket.
Patienten må fx. gentagende gange kontrollere, at der er slukket for komfuret, at døren er låst eller ligende.
Der kan være en frygt for at smitte, og der er oftest forbundet med ritualer vedrørende renlighed eller personlig hygiejne.
En tvanghandling kan være at tælle ting.

# data[].attributes.body
Er en langvarrig og patologisk psykisk reaktion der kan udvikles fra uger til måneder, efter en voldsom begivenheder af katastrofeagetig karakter.

# data[].attributes.body
Bent Madsen

# data[].attributes.body
I danmark er det det normale og have en familie arbejde. osv. så hvis man bevæger sig uden for det afviger man fra det normale i dk.

Vores normalitets begreb er det man arbejdet hen i mod i det social special.

# data[].attributes.body
Det bevæger mellem sund/syg
Det er det sunde man går efter, og hvis man ikke er det, så er det den vej man går hen mod.

Evidens programmer:  der er grundlad for at det her virker. det er baseret på at der er noget der virker.

# data[].attributes.body
hver kultur har noget det er rigtig eller forkert.
Hvad er den rigtige måde at være på.
Det forkerte er udtryk for uacceptable handlinger.
Bygger på værdier, det kan være en udfordring, for værdier er forkellige, alle mennesker har ret til at have forskellige værdier.
Holdninger kan diskuteres. Men værdier skal respektere

# data[].attributes.body
bevæger sig mellem det lovligt og ulovligt
bestemmer normalitets i forhold til de formelle love.
ændring af loven medføre ændring i normalitets begrebet.

# data[].attributes.body
bevæger sig mellem værdig og uværdig.
pædagogiske arbejde, vil der oftest blive beskrevet et værdig liv. man går efter værdighed.  Men hvad er  et værdig liv!!!!

# data[].attributes.body
Bevæger sig mellem tilregnelig og utilregnelig
Grundlæggende for det psykologiske normalitets begreb er udviklingspsykologiske beskrivelser af barnets normal udvikling i kognitive, emotionelle, sproglige, sociale og motoriske kategorier.

# data[].attributes.body
Opmærksomheds-forstyrrelse-overaktivitets-sygdom

Hyperaktivitet

Impulsivitet

begrænset opmærksomhed

ADHD kan fortsætte ind i voksenlivet.

# data[].attributes.body
4% af alle børn har ADHD
2% af alle voksne har ADHD
Det er mest udbredt i befolkningen der ikke er uddannet.

# data[].attributes.body
en viden om udviklings psykologien giver os en viden om/en fornemmelse af hvorvidt et barns udvikling er aldersvarende
vi vurdere om afvigelsen er gennemsnitligt
Howard Gardner er en kognitiv psykolog ansat ved Harvard-universitetet. Han er bedst kendt for sin teori om forskellige typer af intelligens. Han har defineret 9 intelligenser eller indlæringsmåder:

1. Den sproglige
2. Den logisk-matematiske
3. Den intrapersonlige
4. Den rumlige
5. Den musiske
6. Den kropskinæstetiske
7. Den interpersonlige
8. Den naturalistiske
9. Den eksistentialistiske
se bog side 236.

Vi arbejder ud fra at vi skal nå til det der statistisk set er det normale.

# data[].attributes.body
80% er der en kombination af gener
20% tilskrives miljø faktor.
Under foster perioden kan der tilskrives ADHD. fx ved misbrug eller den nyfødte har mangle ilt.
ADHD forældres manglende struktur kan medvirke til at børnene kan udvikle ADHD

Grundlæggende årsag er at et eller flere af hjernens styresystemer ikke fungere godt nok.

Koncentration ( holde fokus og udelukke forstyrrelse)
hukommelse (korttidshukommelse og langtidshukommelse)
Eksekutive funktioner( overordnede sryringessystemer, en målrettethed)

det kan påvises ved en neuropsykologiske test, at mennesker med ADHD har begrænsninger i kognitive funktioner.

# data[].attributes.body
Hyperaktivitet
Impulsivitet
begrænsninger i opmærsomhedsevnen

Rastløshed
følsesnæssig ustabilitet
manglende udholdenhed

ADD: dårlig koncentration
manglende organisering
glemsom hed. fremstå lidt sløve, svært ved at engagere sig i deres omgivelser. (den stille type) Hyperaktivitet er der ikke nødvendigvis.

Opmærksomhedsforstyrrelse ved et barn med ADHD kan det ikke tilrettelægge og afslutte aktiviteter og opgaver, ikke følge instrukser og kan ikke komcentrere sig.  De høre ikke efter og de bliver let distraheret,

Opmærksomhedsforstyrrelse ved voksne viser sig ved,  de glemmer  fx nøgler, punge og andre genstande. De kan ikke følge instrukser eller en plan, de har ikke en tidsfornemmelse, de kan ikke planlægge på lang sigt.

Hvis folk med ADHD bliver stillet over for en opgave vil de i forhol til normaliteten gribe opgaven men en impulsiv tilgang, og de vil ikke kunne bevare koncentrationen under hele testningen, men dette er ikke ens betydende at de ikke er velbegavet. Mennesker med ADHD og som er velbegavet, vil udvikle strategier til at håndtere sin ADHD bedst muligt.

# data[].attributes.headline
Misbrug, anden komordbiditet og kriminalitet

# data[].attributes.subject
Misbrug, anden komordbiditet og kriminalitet

# data[].attributes.body
75% af alle mennesker med ADHD udvikler en anden psykisk sygdom i løbet af deres liv.
Misbrug af stoffer, alkohol, hash virker dæmpende. Kokain eller amfetamin virker aktiverende i hjernen.
Pga misbrug kan dette være en forklaring fordi de selv medicinere sig.
En anden forklaring kan være fordi der er koblet impulsitiviteten til.  De følger sine lyster
De søger glæde i rusmidlerne.

40% med ADHD udvikler en depression.

30% udvikler en angst lidelse.
Dette skyldes at de har fælles gener, men det skyldes også psykologiske forhold.

Udvikler et menneske med ADHD et misbrug i en ung alder, er der risiko for at der kommer dyssociale træk i personligheden.

# data[].attributes.body
Medicin: Methylphenidat: de bliver roligere, kan koncentrere sig, planlægge og falde i søvn.
Psykosocial træning: Der skal indlæres kompetencer,  og medicinen virker vil hjernes styresystemer kunne fungere. -
evt. psykoterapi.
Når mennesker med ADHD får medicin har en modsat virkning end mennesker uden ADHD.

# data[].attributes.body
Fysiske behov: kroppens primær behov, vand, mad, luft søvn, varme, hvile, sex og en kroptp. det er der der er kroppens motor der skal næres. en isoleret person, når der så kommer en fysisk sygdom ind, kroppen går ind og overruler hjernen og siger den skal overleve.

Trygheds behov: man har brug for at det er forudsigeligt,

Social behov:

Ego behov: man har brug for at være noget, vi har brug for at noget ligger mærke til at nogen ligger mærke til hvad vi kan. at man bliver mødt med respekt. nogen viser interesse for en. Men der er stor farer forbundet med at bygger sin selvagtelse på andres meninger fra for på reel kapacitet.

Selvrealiserings behov:  Selvrealisering er behovet for at virkeliggøre sine mål, at realisere medfødte eller senere erhvervede evner, at opnå såkaldte højdepunktsoplevelser eller åbenbaringer.

vi kan ikke få opfyldt det næste behov i pyramiden, hvis det nederste lag ikke er dækket.

ved mindre børn kan de ikke gå videre i pyramiden hvis det første trin ikke er opfyldt.

Ens realation til brugeren er meget vigtigt i forhold til at kunne motivere.

# data[].attributes.body
Den indre motivation opstår indefra og er drevet af lyst, nysgerrighed, fordybelse, engagement eller interesse

Adfærden er tilfredsstillende i sig selv

Den er ikkeafhængig af ude fra kommende omstændigheder som belønning eller straf

# data[].attributes.body
qDen indre motivation opstår indefra og er drevet af lyst, nysgerrighed, fordybelse, engagement eller interesse

qAdfærden er tilfredsstillende i sig selv

qDen er ikkeafhængig af ude fra kommende omstændigheder som belønning eller straf

Den indre motivation opstår indefra og er drevet af lyst, nysgerrighed, fordybelse, engagement eller interesse

Adfærden er tilfredsstillende i sig selv

Den er ikkeafhængig af ude fra kommende omstændigheder som belønning eller straf

# data[].attributes.body
Noemi katznelson
https://www.youtube.com/watch?v=KIFp58ZbaCo

Notater til film klip;
noget som skabes i et sammenspil
noget der kommer i mødet med den sammenhæng du er i.
det sker i mødet med det den unge skal.

nødvendighedsmotivation:
som handler om at vi har en stærk fortælling, vi kan ikke få et godt liv uden en udd. det motivere når man får noget godt ud af det. den kan bryde sammen hvis man ikke møder en som kan hjælpe.
Det kan stresse den unge hvis der er pålagt noget ovenfra.
Den unge skal føle at dem der skal hjælpe er enige.

Realationsmotivation:
den kan få unge til at ville noget at de får en god realation til den der skal hjælpe dem.
der den kan bryde sammen, er ved relationen går væk.
DEN ER CENTRAL FOR DE UNGE.
Det kan være den vigtigteste realation den unge.
obs på: at være tydelig,  være vedholdende, vise at vi er her.

Mestrings motivation: fordi at den unge føler at de flytter sig.
Den er i sammenspil med relations mestring. De unge skal ture at mestre det. Det er at finde strategier for hvordan man kan noget. Det løfter den unge.

Retnings motivation: det kommer af at de kan se hvilken vej de skal.
Begynder at få et førløb foran sig, og kan se at det er den vej jeg skal.
Vi kan arbejde med det ved at snakke med de unge om hvad de har bag sig at skole forløb, hjælpe dem til at skabe en grundlæggende retning for hvilket forløb de skal.
Vi holder et virkeligheds spejl op foran de unge.

Praksis motivation: Det skabes ved at den unge erfare noget, det er noget de gør. der hvor den kan bryde sammen. Er når den unge ikke får mulighed for at mærke og føle det de gerne vil. De kommer på uddannelsespraktik. De ser hvad der foregår på skolen. Du er en del af det.  og hvis det ikke fungere, så kander skabes individuelle parktikker.

Tanken bag, at de kan være i spil på samme tid, de er mobil i forhold til hinanden. Jo flere man får bagt i spil, jo mere har den unge at trække på, jo stærkere er den unge.
Der findes ikke god eller dårlig motivation. Hvor er deres motivation rette hen mod, prøv at være nysgerrig på den unge, hvor er den unge henne i deres liv, så de får mest mulig at stå på.

RELATION MOTIVATIONEN er et godt sted at starte. så kan man bygge de andre motivationen på.

Man skal være bevist om at det ikke skal være den der bevæger sig alene.

# data[].attributes.body
filmstriben.dk

# data[].attributes.body
Recovery processen opdeles ofte sig i at komme sig fuldstændig, social eller personligt.

Det er vigtigt at symptomerne ikke forhindre personen

Man deler prosessen op i forskellige faser.
Fuldstændig: betyder at personen ikke har nogle symptomer på sygdommen og har et normalt funktions niveau
Socialt: det er at personen har fundet nogle måder at håndtere sin sygdom på, så kan personen stadigvæk godt komme sig socialt.
personligt: det er de professionelle der definere om personen er rakt eller ikke, men personen selv. der ved, om personen er kommet sig.

Tilgangen at stå ved siden af og gå med i den retning brugeren vil.

processen kan deles op i 4 faser:
Stabilisering 1: få kontrol og formindske lidelsen, at der er nogen der hånd om en
Re-orientering: finde ud af hvordan man kan vende tilbage til et meningsfyldt liv.
Re-integration: gendannelse af meningsfulde aktiviteter, sociale relationer og roller.
Stabilisering 2:

Som medarbejder skal vi understøtte:
Håb
Mening, det er noget personen ved.
Gå ved siden af. De ved selv hvor de er på vej hen.
Nysgerrig.  Hvad er det der er i spil her. Hvad er det der sker i det sammenspil fx mellem kammerater.  Det handler om at ikke fortælle det de ikke skal gøre, men finde andre muligheder.
Respekt. Dem vi møder ved hvordan deres live er, det gør vi ikke. Det er dem der kender det liv de har, men vi skal finde løsnings muligheder.

# data[].attributes.body
stemmehøringsteknikker

# data[].attributes.body
https://socialstyrelsen.dk/handicap/psykiske-vanskeligheder/om-psykiske-vanskeligheder/film-laengsel-efter-naerhed/film-laengsel-efter-naerhed

Film

https://socialstyrelsen.dk/handicap/psykiske-vanskeligheder/rehabilitering

Materiale om recovery og understøttende indsatser

https://www.psykisksaarbar.dk/code/pages/subpage1060.aspx

Film om recovery processer

https://vidensportal.dk/voksne/recovery

# data[].attributes.body
Det at være en del af en gruppe, det betyder meget for at være menneske.
Det betyder meget for vores identitetsdannelse at være i en gruppe.
Det at blive udelukket fra en gruppe, opleves som et stort svigt og præger et menneske.

# data[].attributes.body
Der er ikke noget galt med at katorisere mennesker.
men vi skal være obs på at vores tankemønster kan føre til
Fordomme
Stereotyper
Generaliseringer
Diskrimination

Som menneske sparker vi altid ned ad, forstået sådan, vi finder folk der har det dårligere end os selv.

# data[].attributes.body
Indegruppe: Den gruppe vi selv tilhører. Beskrives i positive vendinger. Det er vigtigt for vores selvfølelse at høre til en gruppe.

Udegruppe: er de andre og beskrives med negative vendinger. Beskrives som ens gruppering uden særlig kendetegn. Dem man ikke kan regne med.

# data[].attributes.headline
socialt udsatte: Mennesker der kæmper med flere tunge personlige og sociale problemer

# data[].attributes.subject
socialt udsatte: Mennesker der kæmper med flere tunge personlige og sociale problemer

# data[].attributes.body
Der er vigtig viden i forhold til unge at vi ved hvordan deres hierarki er blandt de unge.

Man skal have en ekstrem viden om hvad der er på spil i sådan en gruppe.

Vær nysgerrig på de unge,  tænk det ned i pædagogisk sammenhæng. Vær OBS. på hvordan man spiller en stærk, men det skal ikke være på bekostning af andre.

Vær bevist om den magt vi har som personale, for lige så hurtig man kan spille en stærk, jo hurtigere kan man jorde en.

hvis de ikke kan drage nytte af samfundets tilbud, hvad kan vi så tilbyde dem.

# data[].attributes.body
hvis du har en sindslidelse men også er social art.

# data[].attributes.headline
Holistisk eller helheds orienteret indsats

# data[].attributes.subject
Holistisk eller helheds orienteret indsats

# data[].attributes.body
man ser det hele menneske man ikke ikke kun løse det sociale behov hvis man ikke løser det psykiske
behov.

Man skal tage højde for flere ting. Man skal hele vejen rundt. Hvis folk ikke snakker sammen og får alle tingene kørt sammen kan den unge misse tingene.  Det er desværre hvad de unge tit oplever.

# data[].attributes.body
det er vigtigt at tænke bredt og tænke andre faggrupper.
"når alt andet svigter"

# data[].attributes.body
Støtte til unge med sociale problemer

Støtte til unge, der er hjemløse

Støtte til unge i egen lejlighed

Støtte til unge på bosted

Støtte til unge med psykiske problemer

Støtte til ensomme unge

Støtte til unge ift. seksualitet og graviditet

Støtte til unge med anden etnisk baggrund

Støtte til unge, der er selvskadende

Støtte til unge med et misbrug

Støtte til unge med en dobbeltdiagnose, som er selvmedicinerende

# data[].attributes.body
Maslow behovspyramide
Indre og ydre motivation
Motivationsorienteringerne: Nødvendighedsmotivation, Relationsmotivation, Mestringsmotivation, Retningsmotivation og Praksismotivation
Se side 514 pædagogik og psykologi

Skab en god relation, men vi skal ikke gøre os selv uundværlige.
Dem der er god til at danne gode relationer er gode til at få andre ind med i den realation

# data[].attributes.body
Er en meget bred gruppe af sygdomme og tilstande.
Karaktiseres ved unormal spisning, overoptagethed af mad, kropsform og vægt.

Anoreksi (anorexia nervosa ), lav vægt, undgåelse af fed mad eller forsøg på at skaffe sig af med kalorier. Kropsopfattelsen er forstyrret så normalvægt føles uacceptabel og hormonniveauerne er så lave at mens ophører.
Bulimi ( Bulimia Nervosa ), overspisning ukontrol af spisning. når de har spist meget kaster de op, eller ved indtagelse af slankepiller eller aff middel eller ved at faste.

Ortoreksi det kan kaldes for en livsstil.

Megareksi, bigorexia eller muscle dysmorphia en tilstand ved fx bodybilldere.

Overvægt, et stort sundhedsmæssigt problem, det er ikke en tilstand der regnes for at være en psykisk sygdom.

# data[].attributes.body
forekomst af anogiksi 0,5-1 % af yngre kvinder
hos langt de fleste begynder symp. i teenager årne. dog sjældent efter 50 års aldren.
rammer alle sociale lag.
Øget dødlighed hos personer med diagnosen anoreksi. Selvmordforsæg er forøget, de dør af underernæring og dens følgevirkninger.

Bulimi 2-3% blandt yngre kvinder i vestlige lande.  begynder i pupateten.
Socialkulturelle forhold spiller infx fandt man forekomst på 15 % yngre kvinder i london med arabisk baggrund

# data[].attributes.body
genetiske forhold væsentlig rolle ved anoreksi.
forekommer hyppigts i familier med høj forekomst af perfektionistiske og tvangspægede personlighedstræk.
Miljømæssige forhold spiller også en stor rolle.
Hos op mod 30% er traumer tydelig en stor faktor.
Det kan også komme efter en person har startet en slankekur.

# data[].attributes.body
Arvelig disposition i sammenspil med ydre belastninger. det forekommer oftest ved folk der er disponeret for overvægt

# data[].attributes.body
mediernes dækning af sundhed er med til at starte en opmærksomhed på emnet.

# data[].attributes.body
Varierer i intensitet og varighed.
Der findes unge som tilbringer hele deres ungdom på en lukket afdeling.
Betydeligt reduktion af evnen til at være selvstændig, arbejde studere og indgå i sociale sammenhæng, særligt i tætte relationer.
Unormal lav vægt.
De kaster op og skiller sig af med kalorier.
De udskyder måltider, spiser mindre. Motionsvanerne kan være ekstreme.
Overdreven optagethed af mad. Holder øje med hvad andre spiser.
Ser sit vægttab som resultat af sin sundelivsstil.
Isolere sig selv og afvisende over for sine omgivelser. Kan virke restløs og anspændt og trist.
Ved faste bliver vi lettere glemsomme, irritabel, distræt, uengageret eller tilbagetrukket.
Ved ekstrem afmagring kommer der  nyrepåvirkning, leverpåvirkning, nedsat blodprocent, ødelæggelse af muskelcellerne inkulsiv muskelcellerne i hjertet.

# data[].attributes.body
Manglende kontrol med spisningen.
Afhængig af overspisningerne og betragter sig selv som en salgs narkoman
Spisning foregår efter helt bestemte regler og ritualer.
Personer med bulimi bliver stresset, opfarende, irritabel, impulsiv og nedtrykt.

# data[].attributes.body
Münchausen by proxy er et kontroversielt fænomen, hvor en voksen, som regel moderen, beskriver og i visse tilfælde fremprovokerer symptomer/skader hos sit barn.

Moderen opnår ved dette en form for psykologisk tilfredsstillelse og opmærksomhed fra omgivelserne, da barnet for eksempel bliver indlagt på en hospitalsafdeling.

De skader/symptomer, moderen påfører barnet, kan være omfattende og i nogle tilfælde livstruende. Eksempler på dette kan være :

Blå mærker

Brækkede knogler

Opdigtning af krampeanfald

Forgiftning

Moderen vil henvende sig hos sin læge og på akutmodtagelser med bekymringer, der handler om barnets helbred.

# data[].attributes.body
Det kan have en stor kontrafaktor at der bliver snakket og undervist i diverse sygdomme, da de unge kan få en øjenåbner for dem.

# data[].attributes.body
Det indre kaos under kontrol.