# data[].attributes.headline
•	utforske og presentere dagsaktuelle temaer eller debatter ved å bruke samfunnsfaglige metoder, kilder og digitale ressurser, og argumentere for egne og andres meninger og verdier

# data[].attributes.subject
•	utforske og presentere dagsaktuelle temaer eller debatter ved å bruke samfunnsfaglige metoder, kilder og digitale ressurser, og argumentere for egne og andres meninger og verdier

# data[].attributes.body
Dette handler om å ha oversikt over noen viktige hendelser fra det siste året. For eksempel:
- Krigen i Ukraina
- Inflasjon og prisstigning
- Fosen-saken med vindmøller i samisk beiteområde
- Streiken mellom LO og NHO

# data[].attributes.headline
•	gjøre rede for sosialisering og drøfte hvordan identiteten og selvfølelsen til ungdom blir påvirket gjennom sosialisering

# data[].attributes.subject
•	gjøre rede for sosialisering og drøfte hvordan identiteten og selvfølelsen til ungdom blir påvirket gjennom sosialisering

# data[].attributes.body
Ett resultat av sosialiseringen er at vi som individer utvikler identiteten vår. Det er ikke lett å si hva ordet betyr helt nøyaktig, men vi sier her at å utvikle sin egen identitet er «å bli en helt bestemt person», en som ikke kan forveksles med noen andre: «Jeg er jeg, du er du.»
https://ndla.no/nb/subject:d1fe9d0a-a54d-49db-a4c2-fd5463a7c9e7/topic:3cdf9349-4593-498c-a899-9310133a4788/topic:45530d1b-134c-4fb4-94a0-7e26d118fa9c/topic:3127eeeb-a7c8-4f30-8cb1-aa8dde3d8884/resource:1:5185

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosialisering og identitet

De opplysningene et identitetskort gir om et menneske, er så konkrete at det er mulig å si noe om identiteten til nettopp dette mennesket. Men da er det snakk om utseende, fødselsdato og personnummer, altså nokså utvendige eller objektive kjennetegn. Når vi snakker om sosialisering og identitet, er vi opptatt av hvordan livet sammen med andre mennesker bidrar til å forme et menneske.

Når vi lever sammen med andre mennesker, blir vi påvirket av dem. Det er ikke mulig å si hvem som påvirker oss mest, siden det er avhengig av om vi snakker om barn eller ungdom, skole eller arbeidsliv. Dessuten er det jo slik at på noen områder har for eksempel foreldrene mye å si, mens vennene kan ha mest å si på andre. La oss se litt nærmere på hvem som påvirker oss og på den måten bidrar til å utvikle vår identitet.

De viktigste normsenderene

Å påvirke vil blant annet si å sende normer. Derfor kaller vi dem som påvirker, eller prøver å påvirke, normsendere.

Familien

Familien skal lære barna grunnleggende normer og verdier - at det er stygt å stjele, lyve og slå, og at det er viktig både å samarbeide med andre og å kunne stå på egne bein og hevde sine meninger og synspunkter. Her kan barna lære om de evige spørsmålene - hvorfor de er født, og hva som er meningen med livet. I familien skjer sosialiseringen ved at barna har direkte kontakt med dem som påvirker dem. Derfor snakker vi om personlig sosialisering.

Barnehage og skole

I barnehagen og skolen får barna forsterket mange av de normene og verdiene de har møtt i familien. En forskjell kan være at barna i barnehagen i større grad må lære seg å ta hensyn til andre. De må dessuten så smått lære å hevde seg overfor andre som krever like mye oppmerksomhet. I skolen blir nok konkurransen sterkere, ikke minst mot slutten av det tiårige løpet. De unges oppfatning av seg selv - om de er vellykket eller ikke - er nok i mange miljøer avhengig av hvordan de makter å hevde seg i denne konkurransen. Med andre ord: Denne konkurransen virker inn på utviklingen av identiteten til de unge. En del undersøkelser viser i tillegg at det er viktig - særlig for guttene - å få gode karakterer uten å satse særlig mye. Da er de "intelligente". Å slite for gode resultater gir i disse miljøene på langt nær like høy status og dermed et lite positivt selvbilde.

Venner og kamerater

Venner og kamerater er viktige sendere av uformelle normer og verdier. Noen av dem kan nok gå på tvers av de formelle og offisielt godtatte. Ja, i noen miljøer er det slik at du faktisk må bryte de offisielle normene for å bli godtatt. De som er opptatt av slike miljøer, kan risikere å utvikle en identitet som kriminell. Så kan vi lure på hvorfor kameratene eller gjengen betyr så mye at en utvikler seg i en slik retning? En grunn er at de fleste av oss ønsker å være medlem av en gruppe - vi orker ikke å stå alene. Kanskje er det spesielt viktig for oss å tilhøre en gruppe når vi er unge, når vi føler oss usikre fordi vi er i ferd med å ta spranget fra barn til voksen? I slike perioder trenger vi folk som forstår oss, og som stiller opp for oss. Hvem er så de? Jo, det er de som er på samme alder som oss selv, tror vi i alle fall.

Arbeidslivet

I arbeidslivet forsterkes mange av de normene og verdiene vi har tilegnet oss i oppveksten: Mange har nok fått med seg at det ikke er så dumt å kunne bruke albuene, men vi skjønner også ganske raskt at vi må samarbeide og ta hensyn til andre. Den som utvikler en identitet som sier "først meg selv, så meg selv, for jeg er best og enestående", har dårlige utsikter på arbeidsmarkedet.

Massemedier

Massemediene er aviser, bøker, fjernsyn, tegneseriehefter, radio, video og film, for ikke å snakke om Internett. Disse massemediene påvirker uten tvil utviklingen av identiteten til dem som bruker dem. En grunn er at de i høy grad formidler normer og verdier. Når de på sportssidene hyller seierherrene, sier de at det er viktig å vinne og bli en ener i samfunnet. Når de forteller om det gode liv for rike kjendiser, sier de at lykken er penger. Vi finner imidlertid også fortellinger om varme mennesker som ofrer nærmest alt for sine medmennesker. Det er svært vanskelig å si noe sikkert om hvordan massemediene bidrar til å utvikle identiteten hos brukerne. En grunn er selvsagt at vi som nevnt blir påvirket fra mange hold, ikke bare massemediene. En annen grunn er at massemediene er så mangt - det er stor forskjell på en bok og et fjernsynsprogram. Dessuten er vi som brukere nokså ulike, og vi lar oss påvirke ulikt. Voldsfilmer virker nok annerledes på en redd tiåring enn på en satt sekstiåring.

Trossamfunn

Religion bidrar til å forsterke de tradisjonelle normene og verdiene. I mange samfunn er normer og verdier knyttet til religion viktige fellesverdier. Bibelen, Koranen, Talmud og andre skrifter blir dermed også lærebøker i etikk og moral. Trossamfunnet bidrar til identitetsutviklingen på mange måter, ikke minst ved at det står for seremonier knyttet til viktige faser i livet. Markering av fødsel, overgangen fra barn til voksen, ekteskap og død er ofte knyttet til religion. Videre er det mange mennesker som søker sammen i religiøse foreninger og opplever fellesskap med andre. Når ett trossamfunn er dominerende i et samfunn, kan samfunnet bli lite inkluderende for mennesker som ikke bekjenner seg til denne religionen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sosialisering og identitet - Tverrfaglige temaer - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Ett resultat av sosialiseringen er at vi som individer utvikler vår identitet. Å utvikle sin egen identitet er "å bli en helt bestemt person".

# data[].attributes.headline
•	drøfte hvordan personlig økonomi, kommersiell påvirkning og forbruk påvirker enkeltpersoner, grupper og samfunnet

# data[].attributes.subject
•	drøfte hvordan personlig økonomi, kommersiell påvirkning og forbruk påvirker enkeltpersoner, grupper og samfunnet

# data[].attributes.body
Å ha kontroll med egen økonomi innebærer at du får pengene til å strekke til, slik at du kan kjøpe det du har bruk for. Det er viktig å planlegge økonomien din slik at du vet at pengene rekker til det du må ha, og vite hvor mye du kan bruke på andre ting – som kino, kafétur eller en ny bukse.

Som forbruker har du også rettigheter, for eksempel kan du klage hvis en noe du har kjøpt ikke holder mål. Samtidig bør du også tenke over det etiske og bærekraftige i forbruket ditt.
https://ndla.no/subject:1:470720f9-6b03-40cb-ab58-e3e130803578/topic:1:c70254d4-b914-42dc-8867-de34e415407e/topic:1:e9660de5-e1b4-4acf-bd78-888af4f219ee/

# data[].attributes.headline
•	reflektere over utfordringer i sammenheng med grensesetting og drøfte ulike verdier, normer og lover som gjelder kjønn, seksualitet og kropp

# data[].attributes.subject
•	reflektere over utfordringer i sammenheng med grensesetting og drøfte ulike verdier, normer og lover som gjelder kjønn, seksualitet og kropp

# data[].attributes.body
Det er i dag akseptert at vi har en større variasjon når det gjelder både seksualitet og kjønn. Samtidig er det mange som møter sterke normer rundt disse begrepene som gjør at de kan være vanskelig å bryte, eller stå fram med å være annerledes enn normen. Vi skal også se på grensesetting når det gjelder egen kropp og sex. https://ndla.no/subject:1:470720f9-6b03-40cb-ab58-e3e130803578/topic:1:d208bf2d-836c-43fe-977b-de4af1771396/topic:1:d9a7c697-e056-48c2-a835-0a68f7324b1e/

# data[].attributes.attachment_link.title
Kjønn, seksualitet og grensesetting - Samfunnskunnskap - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Grensesetting, verdier, normer, lover med tanke på kjønn, seksualitet og kropp.

# data[].attributes.headline
•	vurdere hvordan utøvelse av makt påvirker enkeltpersoner og samfunn

# data[].attributes.subject
•	vurdere hvordan utøvelse av makt påvirker enkeltpersoner og samfunn

# data[].attributes.body
Vi skiller mellom militær, økonomisk og ideologisk makt. Hvordan makten utøves, kommer an på hvilke midler det er tilgang på, om maktbruken er legitim, og hva man ønsker å oppnå. Les denne artikkelen om makt: https://ndla.no/subject:1:470720f9-6b03-40cb-ab58-e3e130803578/topic:1:05a63c45-98de-41f5-a3fd-cf84016e3c82/topic:1:61ab3d1d-5a22-4ad3-926b-9bf6b9db3558/resource:4048b045-ca19-47e0-bca6-c301618a2263

# data[].attributes.attachment_link.description
I det internasjonale samfunnet handler makt om hvilke muligheter man har til å få igjennom sine ønsker og behov.

# data[].attributes.headline
•	innhente informasjon om forskjellige former for sosial ulikhet i Norge og drøfte sammenhengen mellom ulikhet og utenforskap

# data[].attributes.subject
•	innhente informasjon om forskjellige former for sosial ulikhet i Norge og drøfte sammenhengen mellom ulikhet og utenforskap

# data[].attributes.body
Norge er et rikt land, men vi må ikke lukke øynene for at det finnes fattigdom i Norge også. Noen grupper er mer utsatt for fattigdom enn andre, f.eks. innvandrere. Hvorfor er det slik? Relativ fattigdom er et relevant begrep i denne sammenhengen. Skum gjennom disse artiklene for å undersøke mer om dette kompetansemålet: https://ndla.no/subject:1:470720f9-6b03-40cb-ab58-e3e130803578/topic:1:00018b29-3b51-478d-a691-20732e0601fd/topic:1:0a6f688c-cb1e-4595-b0ee-1f85b24fdc3b/resource:39eff398-77e7-4eac-b52e-9d58b5060814

# data[].attributes.attachment_link.title
Sosiale forskjeller i Norge - Samfunnskunnskap - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Innhent informasjon om sosiale forskjeller i Norge.

# data[].attributes.headline
•	utforske og beskrive hvordan organiseringen av samfunnet og arbeidslivet i Norge har endret seg, og drøfte hvordan den nordiske samfunnsmodellen møter utfordringer enkeltpersoner og samfunnet står overfor

# data[].attributes.subject
•	utforske og beskrive hvordan organiseringen av samfunnet og arbeidslivet i Norge har endret seg, og drøfte hvordan den nordiske samfunnsmodellen møter utfordringer enkeltpersoner og samfunnet står overfor

# data[].attributes.body
Den nordiske samfunnsmodellen - Samfunnskunnskap -
NDLA
Den nordiske samfunnsmodellen kjennetegnes av velferdsstat, blandingsøkonomi og et arbeidsliv der arbeidsgiver, arbeidstaker og myndighetene samarbeider.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette emnet tar for seg hvordan samfunns- og arbeidslivet vårt har endret seg, og hvordan det er organisert i dag. Et viktig begrep i denne sammenhengen er den nordiske samfunnsmodellen. Vi skal også se på hvordan personlig økonomi og forbruk kan påvirke grupper og samfunnet.

Den nordiske samfunnsmodellen kjennetegnes av velferdsstat, blandingsøkonomi og et arbeidsliv der arbeidsgiver, arbeidstaker og myndighetene samarbeider.

# data[].attributes.attachment_link.title
Den nordiske samfunnsmodellen - Samfunnskunnskap - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Den nordiske samfunnsmodellen kjennetegnes av velferdsstat, blandingsøkonomi og et arbeidsliv der arbeidsgiver, arbeidstaker og myndighetene samarbeider.

# data[].attributes.headline
•	gjøre rede for grunnlaget for menneskerettighetene og utforske og gi eksempler på brudd på menneskerettighetene nasjonalt eller globalt

# data[].attributes.subject
•	gjøre rede for grunnlaget for menneskerettighetene og utforske og gi eksempler på brudd på menneskerettighetene nasjonalt eller globalt

# data[].attributes.body
Stater er forpliktet til å følge menneskerettighetene gjennom ulike konvensjoner. Statene skal sørge for at innbyggerne får oppfylt rettighetene sine. Gjør de ikke det, kan statene holdes ansvarlig for menneskerettighetsbrudd.
https://ndla.no/nb/subject:1:470720f9-6b03-40cb-ab58-e3e130803578/topic:1:05a63c45-98de-41f5-a3fd-cf84016e3c82/topic:1:47df31b3-a1d1-40f0-a20a-527b5936d8c9/resource:180365e7-73ef-49ba-8284-552eac4627c1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er stater som er forpliktet til å følge det som står i verdenserklæringen og de andre menneskerettighetskonvensjonene til FN. Ifølge folkeretten er statene derfor de som skal holdes ansvarlige for brudd på menneskerettighetene.

I FNs konvensjon for sivile og politiske rettigheter står det for eksempel at ingen skal utsettes for tortur, og at slaveri er forbudt. Hvis noen blir torturert eller tvunget til å jobbe i Norge, er det det derfor et brudd på deres menneskerettigheter. Da har norske myndigheter ansvar for å stanse dette.

Utfordringen med dette systemet er når det er staten selv som begår menneskerettighetsbrudd. Hvis staten for eksempel nekter innbyggerne sine å si det de mener eller tro på det de vil, bryter de menneskerettighetene. Men det fins ikke noe "verdenspoliti" som kan straffe staten for disse menneskerettighetsbruddene.

Det er stor forskjell på hvordan stater oppfyller menneskerettighetene til befolkningen sin.

Menneskerettighetene er universelle og udelelige. Det betyr at de gjelder for alle, og at det ikke går an å velge og vrake mellom de ulike rettighetene. Retten til å utøve religionene sin er i prinsippet like sterk som retten til å gå på skole.

Selv om det er lett å være enig i dette, oppstår det stadig vekk dilemmaer og debatter knyttet til menneskerettighetene.

Retten til å ha en mening og ytre den fritt, står sterkt. De fleste er enige om at takhøyden for ytringsfriheten skal være høy, fordi et samfunn som lager regler for hva folk kan si og tenke, raskt bikker i retning av diktatur. Samtidig sier FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter at ytringsfriheten også innebærer forpliktelser og ansvar. Det kan innføres noen begrensinger for ytringsfriheten hvis dette er nødvendig for å ta vare på andres rettigheter eller nasjonal sikkerhet.

I Norge har vi lagd en slik begrensning gjennom den såkalte "rasismeparagrafen" i straffeloven. Den forbyr ytringer som er diskriminerende eller hatefulle overfor minoriteter. Men hva er egentlig en hatefull ytring? Og hvor skal grensene for dette gå?

Menneskerettighetene ble til i kjølvannet av to brutale verdenskriger, der millioner av menneskeliv hadde gått tapt. De fleste var enige om at internasjonalt samarbeid, dialog og felles regler var viktige for å unngå nye kriger. En kaller dette gjerne "multilateralt samarbeid" - altså samarbeid mellom flere land. Det var med dette tankegodset i bunn at menneskerettighetene ble til og videre utviklet.

De siste årene har nasjonalistiske og autoritære krefter vokst i store deler av verden. I Europa er anti-islamske og høyreekstreme krefter på fremmarsj. I Polen jobber regjeringen aktivt for å begrense makten til domstolene. USA har trukket seg fra flere viktige internasjonale avtaler, som for eksempel Parisavtalen om klima og atomavtalen med Iran. Brasil har valgt en høyrepopulistisk president som er negativ til homofile, og som tidligere har uttalt at han er for diktatur. På forskjellige måter jobber disse kreftene i motsatt retning av det multilaterale samarbeidet som menneskerettighetene er tuftet på.

Når respekten for reglene som stater har blitt enige om, forsvinner, går det på bekostning av rettighetene til befolkningen - spesielt de ekstra sårbare gruppene som er avhengige av at deres menneskerettigheter blir beskyttet.

Heldigvis er det mange gode eksempler på at folk og bevegelser over hele verden protesterer mot autoritære og anti-demokratiske strømninger. Utviklingen de siste årene er en viktig påminner om at menneskerettighetene ikke er noe vi har fått for alltid, men noe vi fortsatt må kjempe for. Hvis autoritære ledere får flytte grensene for hva som er greit og ikke greit å gjøre, er det en skummel utvikling som alltid vil ramme de svakeste gruppene i samfunnet hardest.

# data[].attributes.attachment_link.description
Menneskerettighetene er universelle og udelelige. Det betyr at de gjelder for alle, og at det ikke går an å velge og vrake mellom de ulike rettighetene.

# data[].attributes.headline
•	reflektere over hva det innebærer å være medborger, og sammenligne hvordan politiske systemer er organisert i forskjellige land og områder

# data[].attributes.subject
•	reflektere over hva det innebærer å være medborger, og sammenligne hvordan politiske systemer er organisert i forskjellige land og områder

# data[].attributes.body
Medborgerskap handler om at alle i befolkningen blir behandlet som likeverdige medlemmer av samfunnet. Altså at du som borger får oppfylt de samme rettighetene som andre borgere.
https://ndla.no/nb/subject:1:470720f9-6b03-40cb-ab58-e3e130803578/topic:1:3d26f57e-a8c9-45e5-bc57-2d31df53f969/topic:1:41d1aefe-880f-4f59-873f-c983f34b8a26/

# data[].attributes.attachment_link.title
Medborgerskap og makt - Samfunnskunnskap - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette emnet tar for seg hva det vil si å være en medborger, hva det vil si å ha makt og hvilke konsekvenser dette kan få.

# data[].attributes.headline
•	reflektere over likheter og ulikheter i kulturuttrykk, identitet og levesett innenfor og mellom majoritet og minoritet i Norge og Sápmi/Sábme/Sáepmie

# data[].attributes.subject
•	reflektere over likheter og ulikheter i kulturuttrykk, identitet og levesett innenfor og mellom majoritet og minoritet i Norge og Sápmi/Sábme/Sáepmie

# data[].attributes.body
Majoritet betyr flertall og minoritet betyr mindretall. Hvem er majoriteten og hvem er minoriteten i Norge og i de samiske områdene, som heter Sápmi? Se på denne samlesiden for å finne informasjon knyttet til dette kompetansemålet: https://ndla.no/subject:1:470720f9-6b03-40cb-ab58-e3e130803578/topic:1:00018b29-3b51-478d-a691-20732e0601fd/topic:1:fe5b19ec-19cc-47c2-9ab2-47ce58c9cb9f/

# data[].attributes.attachment_link.title
Majoritet og minoritet i Norge og Sápmi - Samfunnskunnskap - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Under dette emnet skal vi diskutere forholdet mellom majoriteten og minoritetene i Norge og de samiske områdene, Sápmi.

# data[].attributes.headline
•	utforske hvordan interesser og ideologisk ståsted påvirker våre argumenter og valg av kilder, og reflektere over hvordan det gir seg utslag i forskjellige meninger

# data[].attributes.subject
•	utforske hvordan interesser og ideologisk ståsted påvirker våre argumenter og valg av kilder, og reflektere over hvordan det gir seg utslag i forskjellige meninger

# data[].attributes.body
- Ideologi er et tankesett eller ide om hvordan samfunnet skal styre.
- Eksempler er sosialisme, liberalisme, konservatisme og fascisme
- Man skiller ofte mellom høyresiden og venstresiden i politikken. Høyresiden er ofte liberalistisk eller konservativ. Venstresiden er ofte sosialistisk.
- Hvis man har et ideologisk ståsted, vil det være naturlig å oppsøke kilder og informasjon som støtter opp under "sitt" syn på verden.
- Hvis man tilhører høyre- eller venstresiden vil man søke meninger som er i tråd med de tradisjonelle synene for de to sidene:

Høyresiden har tradisjonelt lagt vekt på dette:

frihet for det enkelte individ og vern om det bestående samfunn

privat eiendomsrett og privat næringsliv

markedsøkonomi med fri konkurranse og lite offentlig regulering

Venstresiden har tradisjonelt lagt vekt på dette:

Staten leder styringen av økonomien i samfunnet.

Tilbudet av velferdsgoder skal være et offentlig ansvar.

Staten regulerer næringslivet med blandingsøkonomi.

# data[].attributes.headline
•	utforske og drøfte hvordan næringsgrunnlag, innovasjon og teknologi former og påvirker arbeidsliv og lokalsamfunn i Norge

# data[].attributes.subject
•	utforske og drøfte hvordan næringsgrunnlag, innovasjon og teknologi former og påvirker arbeidsliv og lokalsamfunn i Norge

# data[].attributes.body
Hva skjer med arbeidslivet og resten av samfunnet når næringsgrunnlaget endrer seg, og vi får innovasjon og ny teknologi? Hvordan skal vi forholde oss til kunstig intelligens, som ChatGPT? Vil det endre arbeidslivet? Les mer på denne samlesiden: https://ndla.no/subject:1:470720f9-6b03-40cb-ab58-e3e130803578/topic:1:c70254d4-b914-42dc-8867-de34e415407e/topic:1:df098629-f557-4ccc-8e94-f0b4792fde7c/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette emnet tar for seg hvordan samfunns- og arbeidslivet vårt har endret seg, og hvordan det er organisert i dag. Et viktig begrep i denne sammenhengen er den nordiske samfunnsmodellen. Vi skal også se på hvordan personlig økonomi og forbruk kan påvirke grupper og samfunnet.

Hva skjer med arbeidslivet og resten av samfunnet når næringsgrunnlaget endrer seg, og vi får innovasjon og ny teknologi?

# data[].attributes.attachment_link.title
Næringsgrunnlag, innovasjon og teknologi - Samfunnskunnskap - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan påvirker endringer i næringsgrunnlag, innovasjon og teknologi samfunns- og arbeidslivet?

# data[].attributes.headline
•	drøfte sammenhengen mellom økonomisk vekst, levestandard og livskvalitet i et globalt og bærekraftig perspektiv

# data[].attributes.subject
•	drøfte sammenhengen mellom økonomisk vekst, levestandard og livskvalitet i et globalt og bærekraftig perspektiv

# data[].attributes.body
Norge har en god økonomi, og generelt høy levestandard. Men mye av Norges rikdom er bygd på oljeressurser. Er det bærekraftig å basere en økonomi på en miljøfiendtlig næring? Hva vil konsekvensen være for generasjonene som kommer etter oss?
Se denne artikkelen på NDLA: https://ndla.no/subject:1:470720f9-6b03-40cb-ab58-e3e130803578/topic:1:05a63c45-98de-41f5-a3fd-cf84016e3c82/topic:1:e5bf212c-a016-49d9-9c4b-7773a596fdc3/resource:1:127607

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Noen mener at det er lite bærekraftig både for oss og etterkommerne våre å vokse opp i en økonomi som er basert på miljøfiendtlig oljeutvinning, og som er avhengig av å vokse seg større og større for hvert år. Andre hevder det motsatte, at økonomisk vekst er avgjørende for at vi i vårt samfunn skal ha økonomisk evne til å takle utfordringene i framtiden, og at oljen spiller en viktig rolle her.

Men hva er egentlig sammenhengen mellom levestandard, livskvalitet, lykke og økonomisk vekst?

Levestandard brukes som et samlebegrep for alt som har betydning for en persons velferd. Men vanligvis begrenser vi oss til å se på et noe snevrere levestandardbegrep, der vi bare tar hensyn til tilgangen på økonomiske goder. Levestandarden vil da stort sett være bestemt av forbruk av varer og tjenester, men det er vanlig også å regne med hva vi må yte for å kunne oppnå et slikt forbruk. Det innebærer at også fritiden må regnes som en del av levestandarden.

Levestandard kan oppfattes som graden av behovstilfredsstillelse. Siden behovene skifter med hvor vi bor (på grunn av klima o.a.), kan samme tilgang av ressurser representere ulike levestandarder. For eksempel kreves det høyere brenselsforbruk for å oppnå en bestemt levestandard når vi bor i et kaldt klima.

Begrepet livskvalitet bruker vi vanligvis om forhold som tilfredshet med tilværelsen, godt forhold til de nærmeste, trivsel og god funksjon i arbeidet, glede i fritiden og evne til fysisk og psykisk utfoldelse.

Livskvalitet kan måles på grunnlag av intervjuer eller spørreskjemaer. Den siste metoden brukes mest, siden den er minst ressurskrevende og lettest å administrere.

En vanlig definisjon på bærekraftig utvikling er en samfunnsutvikling som imøtekommer dagens konsumbehov uten å forringe mulighetene for kommende generasjoner til å få dekket sine behov. Begrepet har vært allment brukt siden 1980-årene. Det brukes ofte av politikere og miljøbevegelser for å begrunne at fattigdomsproblemer og miljøproblemer må ses i sammenheng, og for å argumentere for at kortsiktige økonomiske hensyn må vike plass for langsiktige miljøhensyn.

Internasjonalt er synet på hva som er en bærekraftig utvikling, delt. Noen, særlig i land med fattigdom og lav levestandard, hevder at økonomisk vekst og utvikling er nødvendig for å heve levestandarden. Andre hevder at miljøet på jorda ikke tåler at alle som bor her, får like høy levestandard som folk i Nord-Europa og USA. Forurensning vil føre til temperaturøkning, som igjen ødelegger livskvaliteten for hele jordas befolkning.

Spørsmålene vi står tilbake med, er da: Må vi som bor i Europa og Norden, og andre, redusere våre krav til levestandard for å få til bærekraftige samfunn? Og skal vi satse på god livskvalitet framfor høy levestandard?

# data[].attributes.attachment_link.title
Levestandard, livskvalitet og bærekraftig utvikling - Samfunnskunnskap - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Norge er et rikt land, der innbyggerne har svært høy levestandard. Forskning viser også at vi jevnt over opplever god livskvalitet.

# data[].attributes.headline
•	vurdere årsaker til og tiltak som kan forebygge rasisme, diskriminering og hatefulle ytringer, og drøfte grensene for ytringsfriheten

# data[].attributes.subject
•	vurdere årsaker til og tiltak som kan forebygge rasisme, diskriminering og hatefulle ytringer, og drøfte grensene for ytringsfriheten

# data[].attributes.body
https://ndla.no
Ulikheter og det å tilhøre en minoritet kan skape utfordringer som rasisme, diskriminering og hatefulle ytringer. Hvordan kan vi forebygge dette? Og hvor går egentlig grensene for ytringsfriheten?
Diskriminering er det samme som forskjellsbehandling. Bakgrunnen for at noen blir diskriminert, kan være kjønn, etnisitet, religion, funksjonsevne, seksuell orientering eller alder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gjennom forskjellige perspektiver skal vi se på ulikheter og utenforskap. Dette handler om sosiale forskjeller, men også likheter og forskjeller mellom majoritet og minoriteter i Norge og i Sápmi. Vi skal i tillegg se på hvordan ulikheter kan lede til rasisme og hatefulle ytringer.

Ulikheter og det å tilhøre en minoritet kan skape utfordringer som rasisme, diskriminering og hatefulle ytringer. Hvordan kan vi forebygge dette? Og hvor går egentlig grensene for ytringsfriheten?

# data[].attributes.attachment_link.title
Rasisme, diskriminering og hatytringer - Samfunnskunnskap - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Ulikheter og det å tilhøre en minoritet kan skape utfordringer som rasisme, diskriminering og hatefulle ytringer.

# data[].attributes.headline
•	utforske en utfordring eller en konflikt på lokalt, nasjonalt eller globalt nivå og drøfte hvordan utfordringen eller konflikten påvirker forskjellige grupper

# data[].attributes.subject
•	utforske en utfordring eller en konflikt på lokalt, nasjonalt eller globalt nivå og drøfte hvordan utfordringen eller konflikten påvirker forskjellige grupper

# data[].attributes.body
Leah og Nora og Maren

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Utfordringer og konflikter preger både land og verden. Det er mange pågående konflikter rund omkring i verden. I tillegg har vi andre utfordringer vi må møte sammen som verdenssamfunn.

# data[].attributes.attachment_link.title
Utforsk en utfordring eller konflikt - Samfunnskunnskap - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er mange pågående konflikter rundt omkring i verden. I tillegg har vi andre utfordringer vi må møte sammen som verdenssamfunn.