# data[].attributes.body
Samuti on oluline määratleda, kuidas analüüsitav info fikseeritakse. Vaatlusel kasutatavad fikseerimise võtted on keskkonna, protsessi või tegevuse kirjeldused, vestluste üleskirjutused, liikumisskeemid, visuaalid jms (vt multimodaalne analüüs). Kuna jälgitavaid tunnuseid on palju ning erilaadseid, on abiks toimuva salvestamine, mis võimaldab mitmekordset materjali ülevaatamist ja „kihilist“ analüüsi. Salvestamine pole siiski alati vajalik ja otstarbekas

Rix

# data[].attributes.body
Vaatlustulemusi võib esitada kirjeldustena ka nt visuaalseid meetodeid (vt nt Mitchell, 2011, Margolis ja Pauwels, 2011) kasutades. Visuaalsed uurimismeetodid tähendavad, et uuritavat subjekti, olukorda või protsessi uuritakse, analüüsitakse ning tulemusi kommunikeeritakse fotode, filmide või video kaudu.
Creiton

# data[].attributes.body
Vaatlus on  ilmselt kõige adekvaatsem meetod kui eesmärgiks on välja selgitada firma infovajadusi läbi infokasutuse e. mis infot juht tegelikult kasutab oma tegevustes. Hea meetod hindamaks juhi hetke infovajadusi.
Eeva-Maria

# data[].attributes.body
Vaatlusandmete töötlemine ja analüüs : lipikud, “ühiste mustrite” või erandite otsimine, kontentanalüüs (kodeerimine, rühmitamine, sagedused), diskursuse analüüs. Tüüpkategooriad : kontekst, situatsioon, subjektide seisukohad, vaated ja käitumisstrateegiad, muutused inimestes ja objektides, sündmused, suhted ja sotsiaalsed struktuurid, uurimis-protseduurid
Anett

# data[].attributes.body
Eeldused:

Täpsed vastused

Ei vaja suurt eelteadmist teema kohta

Selgitab infovajadused läbi töötaja infokasutuse

Puudused

Kulukas

Ei sobi suurtele rühmadele

Väga töömahukas

Väga aeganõudev

Nõuab tõhusust

Selgitab vaid antud ajahetke infovajadusi

Eeva-Maria

# data[].attributes.body
Vaatlusviisid varieeruvad nii formaliseerituse astme, kestuse kui ka uurija osaluse poolest (Patton, 2002). Formaliseeritud vaatluse puhul on fikseeritavad kriteeriumid täpselt määratletud ning tulemusi analüüsitakse kriteeriumidele vastanud juhtumite arvulise osakaalu/võrdluse põhjal. Formaliseeritud vaatlus on nt loendus, kus loetakse kokku, mitu sõidukit ja jalakäijat läbib tee punktis X. Formaliseerimata vaatluse puhul pole fikseeritavad kriteeriumid enne täpselt määratletud. Sel juhul peetakse vaatluspäevikut, salvestatakse materjali järelanalüüsiks nii sõnas kui ka pildis ja helis. Uuringu seisukohalt olulised tunnused määratletakse alles pärast vaatlust, analüüsi käigus. Pikemate uurimisprojektide puhul määratletakse teooria või varasema empiirilise kogemuse põhjal informatiivsed nähtused, kuid tunnuste hulka ei piirata, jättes võimaluse ka muid tunnuseid märgata ning fikseerida.
Creiton

# data[].attributes.body
Vaatluste liigid: otsevaatlus, osalusvaatlus ja varjatud vaatlus.  Kes, mida, kuidas, millal ja miks?
Anett

# data[].attributes.body
1.Vaatluste tegemisel on otstarbekas tulemused fikseerida selleks spetsiaalselt koostatud vaatlusprotokolli või -päevikusse
2.Vaatluste liigid: otsevaatlus, osalusvaatlus ja varjatud vaatlus
Marita

# data[].attributes.body
Kõige olulisemad küsimused, mida endalt küsida enne vaatluse plaanimist

Kas tegu on väga harjumusliku, igapäevase või sensitiivse teemaga?

Kas huvipakkuv nähtus on vaadeldav või vaatluseks ligipääsetav?

Kui palju on uurimuseks aega?

Reijo

# data[].attributes.body
Vaatluse puhul:

võib see olla varjatud või avalik;

vaatleja saab tegevustes osaleda või mitte;

võib see toimuda standardiseeritud vaatlusskeemi järgi või olla paindlik;

võib keskkond olla loomulik või spetsiaalselt kohandatud (laboris);

võib objektiks olla uurija ise (enesevaatlus) võiteised.

Anett

# data[].attributes.body
Vaatlus annab infot selle kohta, kas inimesed käituvad nii, nagu nad ütlevad.
Anett

# data[].attributes.body
Vaatlus on uurimisviis, mis kas iseseisvalt või kombineerituna intervjuude jt uurimismeetoditega võimaldab mõtestada ühiskonnaelu erinevaid külgi tegevuste, olukordade ja keskkondade vahetu ning meelelise kogemuse kaudu, võimaldades välja tuua ka raskesti verbaliseeritavaid aspekte. Vaatlus põhineb vahetu meelelise kogemuse süstematiseeritud, eetikareegleid järgival kirjeldusel. Vaatlusel on mitmesugused vorme, mis eristuvad vaatluse formaliseerituse astme, kestuse ja selle järgi, kas uurija osaleb vaadeldavates tegevustes ja protsessides.
Stiven