# data[].attributes.headline
טרנד בשוק העבודה 

# data[].attributes.subject
טרנד בשוק העבודה 

# data[].attributes.body
שנים האחרונות חברות בינלאומיות מאריכות את חופשת הלידה ופותחות אותה בפני אבות. במקביל, מדינות רבות מאפשרות לגברים לחלוק את ימי החופשה עם האם או מציעות להם חופשה נפרדת. באיזו חברה מעניקים לעובדים שנה חופש בתשלום, כיצד מארק צוקרברג קשור לתופעה ומה המצב בארץ?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ענקית המסחר לעבודת יד Etsy הכריזה לפני כמה חודשים כי היא מרחיבה את חופשת הלידה שלה ל-26 שבועות, כלומר העובדים יהנו מחופשה של חצי שנה בתשלום מלא.

החופשה מיועדת לעובדי החברה בעולם כולו, אמהות או אבות עובדים, ביולוגיים או מאמצים, וניתן לצאת אליה במהלך שנתיים מיום הלידה או האימוץ. מאז ההכרזה יצאו לחופשת הלידה 48 הורים, כמחציתם אבות. החברה הדגישה כי "חופשת הלידה הנדיבה לא השפיעה לרעה על הקריירה של העובדים שלנו ויותר משליש מהם (35%) קודמו".

ארה"ב היא היחידה מקרב המדינות המפותחות שאינה מסדירה חופשת לידה בתשלום. למרות זאת, שורה של חברות מובילות במדינה מאפשרות חופשות לידה ולא רק לאמהות, דוגמת נטפליקס וארגון הצדקה של ביל ומלינדה גייטס, המממנים לעובדיהם כמעט שנה של חופשת לידה.

את המתח בין שתי הגישות, זו שרואה נסיבות משפחתיות כלא רלוונטיות לעולם העבודה וזו שדוגלת בקבלת הצד המשפחתי של העובדים, ניתן לראות בדוגמה האישית של שני הורים מפורסמים: מנכ"לית יאהו היוצאת, מאריסה מאיירס, שחזרה לעבודתה כשבוע לאחר לידת תאומים ומייסד פייסבוק, מארק צוקרברג, שיצא לחופשת לידה בת חודשיים כשנולדה בתו.

בפוסט שהעלה לפייסבוק וזכה למאות אלפי לייקים, כתב צוקרברג: "מחקרים מוכיחים כי כשהורים עובדים נמצאים יחד עם התינוקות שלהם אחרי הלידה, זה מיטיב עם הילדים ועם המשפחות". הוא הוסיף כי פייסבוק מאפשרת חופשת לידה בתשלום למשך ארבעה חודשים, וכן משכורת לספקי החברה במהלך חופשת ההורות שלהם.

בנוסף, סמנכ"לית התפעול של פייסבוק, שריל סנדברג, התבטאה לאחרונה כי "העובדים הם הנכס הכי גדול שלנו, אנחנו רואים שוב ושוב כיצד המחויבות לאנשים שלנו הופכת אותם למחויבים יותר לנו. בשעה שבה כמעט 9 מתוך 10 נשים עובדות בארה"ב לא יוצאת לחופשת לידה ואין מדיניות ממשלתית - החברות צריכות להוביל את המהלך".

במקביל, ברחבי העולם מתרחבת המגמה לכלול את שני ההורים בחופשת הלידה. על פי דו"ח של ILO, ארגון העבודה הבינלאומי של האו"ם, חופשת לידה לאבות הופכת לנפוצה יותר ויותר ככל שמעורבות האב בגידול הילדים הופכת למקובלת יותר.

גישה אחת מחלקת את הימים להם זכאית האם עם האב ומדיניות אחרת מניחה שכל הורה זכאי לחופשת לידה. מדינה שמשלבת בין הגישות היא איסלנד, שם מדובר בחופשה בת 9 חודשים - 3 חודשים לכל הורה ו-3 נוספים שההורים חולקים ביניהם כראות עיניהם. עם זאת, הדו"ח מראה כי גם במדינות שמאפשרות חופשת לידה לאבות, לרוב הם מנצלים אותה רק כשהחופשה בתשלום.

ביולי האחרון אושרה גם בארץ חופשת לידה ייעודית לאבות: 6 ימים לאחר הלידה, מהם 3 ימים על חשבון ימי מחלה ו-3 ימים על חשבון החופשה השנתית. עד אז, שחרור האב לחופשת לידה היה דבר שגרתי, אך תלוי ברצונו הטוב של המעסיק. בנוסף, אב בישראל יכול לקחת מבת זוגו את ימי חופשת הלידה, העומדת כיום על 14 שבועות.

סקר שערכה מחלקת המחקר של AllJobs חושף כי הורות עדיין מזוהה יותר עם נשים: 60% מהנשאלים העידו כי בביתם, עיקר האחריות על גידול הילדים עדיין מוטלת על האמהות, לעומת 29% מהנשאלים שסיפרו כי הנטל מתחלק שווה בשווה בין ההורים.

בנוסף, 58% מהאמהות דיווחו כי הן חשות שהקריירה שלהן נפגעת עקב התרחבות המשפחה, לעומת 31% בלבד מהגברים.

התחושות האלו מבוססות למדי: על פי נתוני מרכז טאוב, הולדת ילד מפחיתה 5% משכר האם, בעוד שקצב שכרו של האב גדל בכ-3% בכל פעם שהמשפחה מתרחבת. בנוסף, רוב הנשים שאינן נמצאות במעגל העבודה תולות את הסיבה לכך בטיפול בילדים ובבית.

חופשת הלידה היא רק קצה הקרחון של אי השוויון בין המינים בשוק העבודה, שבא לידי ביטוי באופי התפקידים, בייצוג בדרגי הניהול וכמובן בשכר. לכן, כדאי לעודד אבות לקחת חופשת לידה כדי לאפשר להם להקדיש זמן למשפחתם וליהנות מגידול ילדיהם. בהצעת החוק של חופשת הלידה לאבות נכתב: "כך נוכל לייצר תודעה ומציאות שיתופיים יותר", אך ספק אם פחות משבוע מספיק לכך.

הכותבת היא מנהלת תוכן קריירה וגיוס באתר AllJobs

AllJobs הוא אתר בת של ynet

# data[].attributes.attachment_link.title
טרנד בשוק העבודה: חופשת לידה לגברים

# data[].attributes.attachment_link.description
בשנים האחרונות חברות בינלאומיות מאריכות את חופשת הלידה ופותחות אותה בפני אבות. במקביל, מדינות רבות מאפשרות לגברים לחלוק את ימי החופשה עם האם או מציעות להם חופשה נפרדת. באיזו חברה מעניקים לעובדים שנה חופש בתשלום, כיצד מארק צוקרברג קשור לתופעה ומה המצב בארץ?

# data[].attributes.headline
הכינותי מראש: תשובות לשאלות נפוצות בראיונות עבודה

# data[].attributes.subject
הכינותי מראש: תשובות לשאלות נפוצות בראיונות עבודה

# data[].attributes.body
מאת: יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.headline
סדרת טורים בנושא חיפוש עבודה

# data[].attributes.subject
סדרת טורים בנושא חיפוש עבודה

# data[].attributes.body
תיאום ציפיות: האם אתם מתאימים למשרה?

לאחר שבשלב הראשון הצגתם את עצמכם, לרוב יספרו לכם בהרחבה על התפקיד ויערכו מולכם תיאום ציפיות: האם אתם מבינים מה הוא כולל ורוצים ויכולים למלא אותו? חושבים שכן? תוכיחו. טור שלישי בסדרה

# data[].attributes.headline
המקצועות שייכבשו ראשונים על ידי הרובוטים

# data[].attributes.subject
המקצועות שייכבשו ראשונים על ידי הרובוטים

# data[].attributes.body
שינויים טכנולוגיים משנים את שוק העבודה. נותני השירותים ועובדי האדמיניסטרציה יוחלפו, אך תפקידים שדורשים יכולות אנושיות מורכבות יותר, לא הולכים לשום מקום. היכנסו והציצו במה שצופן לנו העתיד. האם באמת יש ממה לפחד?

# data[].attributes.headline
5 שיטות שיתניעו תהליך חיפוש עבודה תקועהתפטרתם, פוטרתם, נרשמתם, עדכנתם, שלחתם הרבה קורות חיים, אולי אפילו הלכתם לראיון עבודה, אבל שום דבר לא קרה? לפניכם הכלים שיעזרו לכם למצוא מקום עבודה חדש

# data[].attributes.subject
5 שיטות שיתניעו תהליך חיפוש עבודה תקועהתפטרתם, פוטרתם, נרשמתם, עדכנתם, שלחתם הרבה קורות חיים, אולי אפילו הלכתם לראיון עבודה, אבל שום דבר לא קרה? לפניכם הכלים שיעזרו לכם למצוא מקום עבודה חדש

# data[].attributes.body
http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
התחלתם לחפש עבודה בהתלהבות גדולה, אבל ככל שהזמן עובר אתם מרגישים שהמשאבים שלכם מידלדלים וגובר הלחץ למצוא עבודה חדשה. קודם כל צפירת הרגעה, זה לא אתם, או לפחות זה לא רק אתם. פרק הזמן הממוצע למציאת עבודה חדשה עומד על כשלושה חודשים, אך זה בוודאי לא אומר שבזמן הזה כדאי לשבת בחיבוק ידיים או להמשיך לחפש באותו אופן שלא הוכיח את עצמו. הבנה של כללי המשחק בין מחפשי עבודה למגייסים תעזור לכם בתהליך החיפוש.

מדריכים נוספים בערוץ קריירה :

האם מקום עבודתכם מעודד משפחתיות?

שקיפות בתלוש: כך תדעו כמה שכר אתם אמורים לקבל

איך תשתמשו בפייסבוק כדי לקדם את העסק

אז למה לא חוזרים אליכם למרות ששלחתם המון קורות חיים? יכולות להיות לכך הרבה סיבות, החל מדברים שלא תלויים בכם, כגון מצב השוק והתחרות בתחום שבו אתם מבקשים לעבוד, וכלה בפרמטרים שיש לכם את היכולת לשנות. כך לדוגמה, יכול מאוד להיות שקורות החיים שאתם מפיצים בכזו מסירות לא מוכרים אתכם מספיק טוב ולא משקפים את היכולות שלכם נכונה. יכול להיות שאתם אנשי מקצוע מהמדרגה הראשונה אבל מי שלא מכיר אתכם לא מתרשם מהאיכויות שלכם כי לא סיכמתם אותן כמו שצריך בקובץ, ואולי אתם פשוט יורים לכל הכיוונים ופונים למשרות שאתם שמראש לא מתאימים להן?

הנה 5 דברים שצריך לדעת אם רוצים להתקדם לעבודה חדשה:

היום קל מתמיד לשלוח קורות חיים (בסך הכל לחיצת כפתור) אך נוצר מצב, שבו כשליש מהמועמדים שמגיעים לכל משרה לא רלוונטיים כלל. בתהליך המיון, הזמן הממוצע שמגייסים מקדישים לבדיקת קורות החיים עומד על 30 שניות. במציאות כזו, אין להם שום סיבה טובה לשלוף קורות חיים שלא עונים על הדרישות. מגייסים מגדירים בתיאור המשרה שלהם דרישות מפורטות מסיבה טובה - הם רוצים לקבל בחזרה רק קורות חיים שעונים על הדרישות האלו. לכן, לפני שאתם שולחים את קורות חיים יש לוודא שאתם עומדים בלפחות 80% מהדרישות שמציינת המשרה. עשו לעצמכם טובה, אל תשלחו קורות חיים מתוך ייאוש ואל תירו לכל הכיוונים. במקום זאת שדרגו את קורות החיים שלכם כך שהמשרות שכן מתאימות לכם לא יתפספסו.

תשכחו מקובץ קורות חיים אחיד, שגדוש בכל מה שעשיתם מאז שסיימתם את התיכון בהצטיינות. קורות חיים טובים הם קורות חיים שמותאמים למשרה ולכן כדאי להחזיק שתיים או אפילו שלוש גרסאות שונות, ואפילו להכין גרסת ספיישל למשרה ספציפית אחת שאתם מאוד מאוד רוצים. בכל גרסה כזו הדגישו את הניסיון והכישורים שרלוונטיים למשרה הספציפית שאליה אתם שולחים את קורות החיים. זה פשוט: ראו מה הדרישות ובהנחה שאתם עומדים בהן, וודאו שזה בולט גם בקורות חיים. אם אתם מתמודדים על משרות בכמה תחומים שונים לחלוטין, אל תחזיקו קורות חיים "דו-פרצופיים". תמיד נחמד שיש כמה סוגי התמחות או תחומי עניין, אבל אם אתם מתמודדים על משרה רק באחד מהם, יש להדגיש ולהעצים אותו.

מה עושים אם אתם לא עונים על דרישות המשרה, אבל בטוחים שתהיו מוצלחים בתפקיד זה או אחר? אם אתם רוצים להיכנס לתחום עיסוק חדש, שדורש לימודים או הכשרה שבבירור אין לכם, אבל הוא כן קרוב למה שאתם עושים היום (אולי פשוט בתעשייה שונה), נסו לחפש הזדמנויות ראשוניות. הכוונה היא למשרות זוטרות יותר, משרות התחלתיות בתחום שלא דורשות ניסיון, משרות זמניות שייתכן שיהפכו לקבועות וכדומה. נכון, משרות כאלו אינן מתגמלות כמו משרות לעובדים עם ניסיון, אבל במקרה הזה ההשקעה משתלמת. התייחסו לעבודה כקרש קפיצה להמשך הקריירה וכהזדמנות טובה ללמוד ולצבור ניסיון יקר ערך.

יש אנשים שיודעים להתראיין ויש כאלה שלא, ויש כאלה שזה בא להם טבעי ויש כאלה שלא. זה תלוי גם במראיין שלכם, במידת הציפייה וההתרגשות שלכם מהראיון הספציפי, באווירה שנוצרה ובעוד אלף ואחד גורמים. לא בטוח שכדאי להתנהג כמו שושנה ב"בנות", שהלכה לראיון עבודה, התקבלה ואז גילתה שזה רק תרגול לקראת הדבר ה"אמיתי". אבל אין ספק שכמה שתתראיינו יותר, תלמדו להכיר את עצמכם ואת מה שקשה לכם יותר בתהליך.

הכלל הוא כזה: לא כדאי להגיע לראיון עבודה לא מוכנים. מומלץ לעשות שיעורי בית, ללמוד על החברה ופעילותה, לעבור על שאלות נפוצות כדי שלא יפתיעו אתכם, וגם לא לשכוח שבסופו של יום - לא רק אתם מתראיינים ונבדקים, אלא שזו גם ההזדמנות שלכם לשאול שאלות ולבדוק אם המקום בכלל מתאים לכם. אם החלטתם שכן, אל תשכחו להגיד למראיין שתשמחו לעבוד פה. לכו תדעו, אולי יגידו לכם "כן".

יש אלפי תפקידים שמחכים לאיוש, אבל לא על כולם אתם יודעים. חשבו על תהליך הגיוס כמו על משפך - ברגע שתפקיד נולד, עובד עוזב, נפתח תקן או מזוהה צורך בתפקיד חדש, רק קומץ אנשים יודעים על כך. ה"בשורה" מתגלגלת קודם כל בתוך הארגון, כי אם זה אפשרי רבים יעדיפו לגייס עובד קיים שכבר מכיר את פעילות החברה והוכיח יכולות והתאמה לדי.אנ.איי הארגוני.
חברות רבות גם מעודדות את העובדים להביא את החברים שלהם, כלומר אנשים שכנראה דומים לעובדים שלהם, ואף מתגמלים כספית על כל מי שמתקבל ונשאר תקופת זמן מוגדרת. מכאן, שהפרסום הפומבי של המשרה הוא רק אחד מהשלבים בתהליך הגיוס. אתם לא חייבים לחכות לשלב הפרסום ויכולים לחזק את המועמדות שלכם באמצעות פנייה בערוץ נוסף. אין מה להתבייש בתהליך חיפוש העבודה, להיפך, זה בדיוק הזמן לשאול כל מי שרק אפשר, לחשוב על כל הקשרים המקצועיים שיצרתם במהלך הדרך, לשלוח לחמכם על פני הרשת ולבדוק אם מישהו שאתם מכירים עובד בחברה שמעניינת אתכם. השתייכות לקבוצות מקצועיות שונות, במציאות או באינטרנט, יכולה גם היא לתת לכם קדימות בתהליך ומידע מוקדם. נכון, זה לא מבטיח כלום, אבל רק העובדה שיבחנו את קורות החיים שלכם דקה ולא חצי דקה, לפעמים עושה את כל ההבדל.
תהליך חיפוש עבודה הוא בבסיסו תהליך מתמשך של דחייה, התמודדות עם ציפייה ואכזבה, ועם זהות מקצועית שמתערערת כשאתם לא עובדים. אבל כל אלו ייפתרו וייעלמו ברגע שתמצאו עבודה שמתאימה לכם.

בינתיים, נסו גם להנות מהחופשה שזכיתם לה באמצע החיים, היאזרו בסבלנות ושכללו את אופן החיפוש שלכם. זכרו, לא כל מי שהתקבל הוא בהכרח מקצועי יותר או מוצלח יותר מכם, והוא גם לא בהכרח יוכיח את עצמו כעובד טוב יותר מכם. הוא רק ידע טוב יותר איך לחפש ולמצוא עבודה.

הכותבת היא מנהלת תוכן קריירה וגיוס באתר AllJobs

אתר AllJobs הינו חברת בת של ynet

# data[].attributes.attachment_link.title
5 שיטות שיתניעו תהליך חיפוש עבודה תקוע

# data[].attributes.attachment_link.description
התחלתם לחפש עבודה בהתלהבות גדולה, אבל ככל שהזמן עובר אתם מרגישים שהמשאבים שלכם מידלדלים וגובר הלחץ למצוא עבודה חדשה. קודם כל צפירת הרגעה, זה לא אתם, או לפחות זה לא רק אתם. פרק הזמן הממוצע למציאת עבודה חדשה עומד על כשלושה חודשים, אך זה בוודאי לא אומר שבזמן הזה כדאי לשבת בחיבוק ידיים או להמשיך לחפש באותו אופן שלא הוכיח את עצמו.

# data[].attributes.headline
כך תשמרו על עובד טוב, יעיל ומרוצה לאורך זמן

# data[].attributes.subject
כך תשמרו על עובד טוב, יעיל ומרוצה לאורך זמן

# data[].attributes.body
סקר חדש מלמד שרוב העובדים לא מרוצים, מפחדים מפיטורים או שלא מפסיקים לחפש את המשרה הבאה. בעידן בו עובדים מתחלפים כל שנתיים, מה אפשר לעשות כדי לנצח את הממוצע ולייצר סביבת עבודה יציבה? דעה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כל כך הרבה מילים נשפכו על דור ה-Y והמאפיינים התעסוקתיים שלו, אבל אם צריך לשים את האצבע על השינוי הבולט ביותר שהדור הזה הכניס לשוק העבודה, יהיה המעבר הנפוץ והשגרתי בין עבודות. ממה זה נובע? אולי מהצורך התמידי שלנו בחידושים או המיצוי המהיר המאפיין אותנו.

כתבות נוספות בערוץ הקריירה

כך או כך השורה התחתונה זהה: בשנים האחרונות, מספרם של העובדים המתפטרים ממקום העבודה הולך וגדל, והיציבות התעסוקתית שאפיינה את העשורים הקודמים הולכת ונעלמת. וכשזה המצב, כיצד המגייס אמור למצוא עובדים טובים שבמקביל יתמידו בתפקיד לאורך זמן? סקר חדש שערכה מחלקת המחקר של AllJobs בקרב 660 איש, הכוללים 384 נשים ו-275 גברים, בגילאי 18-55 מכלל ענפי התעסוקה במשק, מעלה כמה תובנות שיעזרו בביצוע המשימה.

אם תשאלו את העובדים, אין תמריץ כבד משקל יותר מזה שמרגישים בחשבון הבנק. לשאלה, "באיזה תחום תרצה לראות שיפור בשנה הבאה", 51% ענו כי ירצו שיפור בשכרם.

מעסיקים חייבים לקחת בחשבון כי עובדים ותיקים המתקרבים לתקופת עבודה בת שנתיים-שלוש עוזבים אם הם לא מתוגמלים ומקודמים בהתאם לציפיות שלהם.
גם עבור סטודנטים או בוגרים חדשים, מדובר בתקופה ארוכה שמאפשרת לצבור ניסיון תעסוקתי, ולדרוש (וגם לקבל) שדרוג משמעותי בשכר אצל מעסיק אחר.
ברור לכולם שעובד מתוגמל הוא עובד מרוצה, ותמריצים קושרים אותנו למקום העבודה ומחזקים את המוטיבציה. לא תמיד ניתן לאשר העלאה, אבל גם להטבות לעובדים (כגון קרן השתלמות, ביטוחים נוספים, הגדלת ימי החופש או לימודים) יש ערך כלכלי, ולעתים יותר קל לתת אותן לעובד.

עם זאת הכסף הוא לא הכל. בסופו של דבר, אלא אם מדובר בבכירים או בטאלנטים ששוברים את טבלאות השכר, עובדים טובים ירוויחו משכורת דומה בתפקידים מקבילים בחברות בסדר גודל דומה. אז מה כן אפשר לתת? אופציות קידום.

22% ממשתתפי הסקר אמרו שהיו רוצים להתקדם השנה. עובד שרוצה להתקדם, מעוניין להתפתח מקצועית, לקבל תחומי אחריות נוספים ולהפוך את העשייה היומיומית שלו למעניינת יותר. אמנם לא כולם יכולים להתקדם או להפוך למנהלים, אך מעסיק חכם ישכיל לנצל את המוטיבציה ולהאציל סמכויות בצורה שתענה על צרכי העובד והארגון גם יחד.

בתוך כך, 14% מהנשאלים אמרו שההטבה שהכי היו רוצים לקבל היא גמישות והתחשבות בצרכים האישיים שלהם. מספר שעות העבודה בישראל הוא מהגבוהים במדינות ה-OECD, ובהיעדר תחבורה ציבורית נוחה, ניידות היא כמעט תנאי מינימום כדי להגיע לעבודה.

עבודה מהבית, קיום תרבות ארגונית ידידותית למשפחות, אפשרות לימי מחלה רבים יותר ממה שמאפשר החוק, ימי מחלה בהצהרה, קייטנות בחופשות מבית הספר והגנים - אלו רק חלק מהטבות שתוכלו לתת לעובדים שלכם.

מעבר לפתרון המיידי שהן מעניקות לבעיות אישיות של העובדים, התחשבות מעידה על אמון. גם אם הזמנים בהם מקום עבודה שאף להיות בית שני, וארגונים התיימרו להפוך למשפחה כבר חלפו מזמן - לרוב עובד שמרגיש שסומכים עליו והולכים לקראתו ירצה להוכיח שהוא ראוי לכך גם בהמשך.

בסופו של יום הרצון להתחשבות מצד המעסיק, יחד עם חוסר הנאמנות למקום העבודה, קשורים לנושא שעמד במרכז הסקר - תחושת הביטחון התעסוקתי. מה הפלא שרבים מהעובדים לא מרוצים, מצהירים שלא יהססו ללכת ואפילו שוקלים הסבה מקצועית, כשממילא אין ביטחון גדול שלא יפטרו אותך מחר בבוקר?

בין תוצאות הסקר ניתן לראות כי 61% מהנשאלים הודו שלתחושתם המשרה שלהם בטוחה ברמה נמוכה עד בינונית בלבד. התופעה רלוונטית לכל המגזרים (החל מעצמאים, וכלה במקצועות ההיי-טק והתעשייה) - אף תחום לא נתפש כבטוח באופן מיוחד בעיני המשיבים.

תוכניות קידום ברורות, מדרגות שכר, קורסים מקצועיים שנועדו לקידום בסולם הדרגות הארגוני, פרויקטים אישיים לטווחי זמן ארוכים, כל דבר שנותן ממד של ודאות, יכול להעלות את תחושת ביטחון של העובדים.

עוד בין מסקנות הסקר, כי יותר נשים מעריכות שיחליפו מקום עבודה במהלך השנה הקרובה, לעומת הגברים (270 מול 180 בהתאמה). במקביל, נשים מרגישות פחות בטוחות במקום עבודתן בפער ניכר לעומת הגברים.

ההסבר לכך יכול להיות טמון בהשפעת הלידות על מסלול הקריירה והקידום, וכן לעובדה שמי שמאיישות משרות זמניות ו/או חלקיות הן לרוב נשים. הן נמצאות במלכוד, תחילה הן צעירות בלי ניסיון, אחר כך המסלול המקצועי שלהן נעצר על רקע התרחבות המשפחה, ואז כשהילדים גדלים והן רוצות לחזור לעניינים, הן מגלות לעתים שהן נחשבות מבוגרות ולא מעודכנות.

כדי לגרום לנשים להרגיש בטוחות יותר ומרוצות במקום העבודה, אפשר לתת הטבות כגון היקפי משרה, שעות עבודה מהבית - גם לאבות. בסופו של דבר, שוק עבודה שיוויוני, ישפר קודם כל את מצבן של הנשים העובדות.

הכותבת היא מנהלת תוכן קריירה וגיוס באתר AllJobs

אול ג'ובס הינה חברת בת של YNET

# data[].attributes.attachment_link.title
כך תשמרו על עובד טוב, יעיל ומרוצה לאורך זמן

# data[].attributes.attachment_link.description
כל כך הרבה מילים נשפכו על דור ה-Y והמאפיינים התעסוקתיים שלו, אבל אם צריך לשים את האצבע על השינוי הבולט ביותר שהדור הזה הכניס לשוק העבודה, יהיה המעבר הנפוץ והשגרתי בין עבודות. ממה זה נובע? אולי מהצורך התמידי שלנו בחידושים או המיצוי המהיר המאפיין אותנו.

# data[].attributes.headline
רגע לפני ההחלטה: 3 חסרונות בקריירה עצמאית

# data[].attributes.subject
רגע לפני ההחלטה: 3 חסרונות בקריירה עצמאית

# data[].attributes.body
לא מעט ישראלים חולמים להפוך לעצמאים (פרילנסרים), אבל בפועל תצטרכו לעבוד קשה כדי שזה ישתלם. רגע לפני שאתם משנים את כל הסביבה המקצועית, חשוב לבדוק האם אתם בנויים לצוד לקוחות, לרדוף אחרי הכסף, לשווק את עצמכם ולעבוד מסביב לשעון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רבים חולמים לצאת לדרך עצמאית. לפתוח עסק, להפוך לפרילנסרים או לפחות לעבוד מהבית, בזמן שנוח להם ואין להם מנהל על הראש. על כך מלמדת סטטיסטיקת החיפושים באתר AllJobs, שמציע מדי יום כ-40 אלף משרות שונות, אך "עבודה מהבית" נשארת הביטוי הכי מחופש באתר.

כתבות נוספות בערוץ הקריירה

"היו רגעים שתהיתי אם אי פעם ישלמו לי בכלל", מתוודה ב', יחצ"ן ויועץ תקשורת, שאחרי שנים בתחום מצביע כנראה על הבעיה הגדולה ביותר של הפרילנסרים ובעלי העסקים הקטנים. הוא נוקב בשם של לקוח גדול וממלכתי, כזה שהייתם מצפים ממנו לשלם כמו שעון שוויצרי. "אם יש משהו שאני שונא בעצמאות - זה לרדוף אחרי הכסף שלי", הוא מוסיף.

בישראל ישנם כ-400 אלף עצמאים, מחציתם פרילנסרים, שאינם מעסיקים אנשים אחרים, לכן תלויים באופן מוחלט בלקוחות. חישוב הכדאיות הכלכלית של הפיכה לפרילנסר צריך להיעשות בזהירות, עדיף בעזרת רואה חשבון שישקלל את כל הנתונים.

בניגוד למשכורת קבועה שמספקת מסגרת ידועה ומאפשרת תכנון כלכלי, כעצמאים ייתכנו תקופות בהן לא תעבדו עד שתצברו קהל לקוחות קבוע. ייתכן שבתחילת הדרך תתמחרו את השירותים בצורה צנועה יותר כדי לצבור מוניטין.

במהלך שיקלול המעבר, חשוב לקחת בחשבון את סעיף הזכויות הסוציאליות להן יש ערך כספי - ימי מחלה, חופשה ופיצויי פיטורין. את הפנסיה למשל, תצטרכו להפריש עבור עצמכם.

בד בבד עם היתרונות, ייתכן שיעברו מספר שנים עד שזה ישתלם כלכלית להיות פרינלסרים. כמו כן, למרות ניסיונות חקיקה שונים בתחום מוסר תשלומים, כיום עדיין משלמים לפרילנסרים בשוטף פלוס, כך שבנוסף לחרדה הקיומית הנובעת מהחיפוש המתמיד אחר לקוחות, רבים חיים בחרדה אמיתית ולא יודעים מתי בפועל הכסף ייכנס לחשבון הבנק.

בדרך כלל השאיפה היא לריטיינר, לקבל מלקוח תשלום חודשי קבוע כלשהו, כיוון שזה מבטיח הכנסה קבועה, בדומה לשכירים. אלא שמי שיכולים להבטיח ריטיינרים הם בדרך כלל לקוחות גדולים, בדיוק אלו שיצרו את שיטת שוטף פלוס.

"לקוח גדול לא שילם במשך חצי שנה, במהלכה קיבל שירות מעולה חודש בחודשו", נזכר ב' איש היח"צ. "כשניסיתי לדבר איתו על זה, הוא טען שמדובר בסכומים קטנים, שהחברה שלו חייבת עשרות אלפי שקלים לספקים גדולים יותר, ושאף אחד מהם לא מודאג כמונו".

אם אתם שכירים שמאסו בשגרת העבודה שלהם, חכו לפני שאתם מגישים מכתב התפטרות, ותשמעו מספר חסרונות מאנשים שכבר בדקו את השטח.

במובן של יחסי עובד - מעביד, משמעות המושג פרילנסר היא משתתף חופשי, אבל כאן נגמר כל החופש הגדול. "אני מודה שרוב הזמן אני רואה בעיקר את היתרונות של להיות עצמאית", אומרת זוהר אקסלרוד, מנהלת פרסום ותוכן בדיגיטל.

לדבריה, "הבעיה מתחילה בזמן חופשות, כשאני רואה את החברות השכירות שלי 'מפילות את העט' ויוצאות לחופש בראש שקט לגמרי. אצלי אף פעם אין באמת חופש אמיתי, כי תמיד עובדים, וגם אם לא - הראש עצמו אף פעם לא מפסיק לעבוד. בחופשה האחרונה שלי עם משפחתי ביוון עבדתי בכל רגע ששאר בני המשפחה נחו".

בניגוד למה שחושבים, פרילנסרים לא באמת עובדים רק כשבא להם, ובטח לא פחות קשה משכירים. כמות המשימות שעצמאים צריכים להתמודד איתן גדולה, וייתכן שתידרשו לעבוד יותר משהייתם צריכים כשכירים.

גמישות ושעות לא שגרתיות, שקוסמות לשכירים, יכולות בקלות להפוך לעבודה מסביב לשעון. הרי בעיני הלקוחות, נותן השירות תמיד "בעבודה" וכשהם צריכים משהו, הם מצפים לתשובה גם מחוץ לשעות עבודה המקובלות אצל שכירים.

לעומת זאת, בעיני הסביבה, המשפחה והחברים השכירים, לעצמאים אין שעות עבודה נוקשות, וכשצריך לטפל במשהו, להמתין לטכנאי, להוציא ילד חולה מהגן וכו' - כולם מניחים שיותר קל להם, כי הם ממילא "בבית".

"אחרי שנולדו הבנות שלי התחלתי לעבוד מהבית", אומרת רות לוריא סגל, כתבת ועורכת תוכן. "חשבתי שזו הזדמנות נפלאה לשלב בין שני העולמות, אך פתאום מצאתי את עצמי עובדת מסביב לשעון.

"לא היו לי שעות עבודה מוגדרות, השבתי למיילים בגן השעשועים, נאלצתי להעלות תכנים מהנייד גם בזמן החופשות ולהכין פרזנטציות עד השעות הקטנות של הלילה. כיום, אחרי שלוש שנים, למדתי להציב גבולות ברורים. הלקוחות שלי יודעים בדיוק מתי אני זמינה עבורם ומתי לא.

"אני עובדת מדי ערב אחרי שהילדות הולכות לישון, אבל לקח לי כמה שנים למצוא את האיזון שמתאים לי". אין ספק שמיומנויות בניהול זמן, משמעת עצמית, הצבת גבולות ללקוחות שירצו את הכל כאן ועכשיו - אלו חלק מהיכולות שתידרשו לסגל.

כשאתה עצמאי, הלקוחות והכסף הופכים למוטיב מרכזי בהתנהלות שלך. גיוס לקוחות, שימור לקוחות ותזרים מזומנים, יהיו מושגים שיעסיקו אתכם על בסיס יומיומי. לא מספיק להיות מורה מחוננת לקסילופון, צריך לדעת לשווק את זה כדבר החם הבא לכל ההורים בעיר. לא מספיק תיק עבודות או אתר מרשים, בסופו של דבר צריך למכור את עצמך ללקוח בפגישה פרונטלית, ולעבוד מולו לאורך זמן בצורה שתגרום לו להתקשר איתך שוב.

כעצמאים, תצטרכו להשקיע בשיווק עצמי, לטפח נוכחות רשת, לערוך פגישות, לשכנע, להרשים, להשקיע זמן ומאמץ בפרויקטים שלא בהכרח תקבלו לבצע. כלומר ייתכן שתעבדו שעות ארוכות ללא תשלום - והכל רק בשביל לקבל את העבודה. קחו בחשבון, שיעבור זמן עד שתגיעו למצב שתוכלו לבחור בפינצטה את הפרויקטים, הלקוחות ולעשות רק מה שמדבר אליכם. עד אז תצטרכו לעבוד קשה כדי להוכיח את עצמכם וכדי להתפרנס בכבוד.

עבודה מהספה או מבית הקפה הקרוב יכולה להיות כיף גדול, אבל לא בטוח שתרצו לעשות זאת יום אחרי יום, בלי אינטראקציה חברתית כלל. לא מדובר רק בסמול טוק או החלפת מתכונים. לעבודה משותפת, במיוחד בחללים גדולים, יש תרומה מוכרת להעשרה הדדית, סיעורי מוחות וכו'.

במקרה של קושי או טעות מול לקוח - אתם היחידים שנושאים באחריות ומצופים לספק פתרון יצירתי ללא הנחייה או גורמים מקצועיים להתייעץ איתם. קשה לשחזר חוויית עבודה משותפת בשלט רחוק, וייתכן שאם אתם רוב הזמן עובדים לבד, אתם נשארים מאחור מבחינה מקצועית.

קרן עברי-קלדרון, מפיקה טכנית ומנהלת הפקות בתחום הבמה בעבר, מספרת שהמציאות התגלתה כפחות זוהרת ממה שנדמה במבט ראשון. "רוב העבודה נעשתה מאחורי הקלעים באמצעות מיילים ובמקרה הטוב בטלפון", היא נזכרת.

היום היא מנהלת גן פרטי לגיל הרך ומאושרת מאוד מהבחירה. "מי שאוהב אנשים יתקשה לעבוד לגמרי לבד לאורך זמן. מעבר לעניין הפיזי, בין אנשים שנמצאים במרחב אחד יש שיתוף פעולה והפרייה הדדית שקשה יותר לחוות בצורה אחרת. אין תחליף לחום אנושי אמיתי".

לסיכום, אם אתם מרגישים שהעבודה שלכם לא גורמת לכם אושר, ייתכן בהחלט שהפתרון הוא לחפש עבודה טובה יותר או אפילו לבצע הסבה מקצועית. צריך רק לזכור שעצמאות היא דבר נהדר, אך היא רחוקה מלהתאים לכל אחד, וכדאי לצאת לדרך בעיניים פקוחות.

הכותבת היא מנהלת תוכן קריירה וגיוס באתר AllJobs

הכתבה מוגשת בשיתוף alljobs

# data[].attributes.attachment_link.title
רגע לפני ההחלטה: 3 חסרונות בקריירה עצמאית

# data[].attributes.attachment_link.description
רבים חולמים לצאת לדרך עצמאית. לפתוח עסק, להפוך לפרילנסרים או לפחות לעבוד מהבית, בזמן שנוח להם ואין להם מנהל על הראש. על כך מלמדת סטטיסטיקת החיפושים באתר AllJobs, שמציע מדי יום כ-40 אלף משרות שונות, אך "עבודה מהבית" נשארת הביטוי הכי מחופש באתר.

# data[].attributes.headline
למה כדאי לקצר את יום העבודה?

# data[].attributes.subject
למה כדאי לקצר את יום העבודה?

# data[].attributes.body
מאת: יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
קצר ולעניין: ניסוי ממשלתי שוודי, במהלכו נבחנה האפשרות למעבר ליום עבודה בן שש שעות הסתיים בהצלחה, אך הממשלה קבעה כי מחיר המהלך גבוה מדי. למרות זאת, ניתן לקצר את יום העבודה הארוך בישראל ולשפר את תפקוד העובדים.

כתבות נוספות בערוץ הקריירה

כך תשמרו על יחסים טובים עם הבוס

דעה: פריון העבודה בארץ הרבה יותר גבוה

כך תשמרו על דיסקרטיות בחיפוש עבודה

במהלך הניסוי שנערך בבית אבות בעיר גוטנברג, 68 אנשי הצוות עבדו במשך שנתיים רק שש שעות ביום, אך קיבלו שכר על יום עבודה בן שמונה שעות. בסוף הניסוי התברר כי העובדים לקחו לעצמם רק כשליש ממספר ימי המחלה הממוצע, וכמחצית מימי החופשה הרגילים. בנוסף, הצוות שעבד פחות שעות ביום הביע שביעות רצון גבוהה יותר מעבודתו. על פי המחקר, הדבר אפשר לצוות הרפואי להעניק טיפול יעיל יותר.

יחד עם זאת, המעסיק שילם מחיר יקר על קיצוץ שעות העבודה: על מנת לתת מענה ראוי, בית האבות העסיק 17 עובדים נוספים, בעלות מוערכת של כ-12 מיליון קרונות שבדיות (1.3 מיליון דולר) וייקר ביותר מ-20% את עלויות ההעסקה. גם אם לוקחים בחשבון את דמי האבטלה שנחסכו בגלל העובדים הנוספים שהתחילו לעבוד - עדיין מדובר בעליה של 10%. דניאל ברנמר, מנהיג מפלגת השמאל בעיר ומי שקידם את קיצור יום העבודה, הודה בראיון כי "זה פשוט יקר מדי לקצר את שעות העבודה לכלל העובדים במשק".

מה בישראל? הישראלי הממוצע עובד 1,858 שעות בשנה, לעומת 1,755 שעות במדינות המשתייכות לארגון ה-OECD. בארצות הברית עובדים 1,790 שעות בשנה, בצרפת 1,482, ובגרמניה רק 1,371 שעות. על פי הנתונים, פריון העבודה לא בהכרח עולה ככל שעובדים יותר שעות: בגרמניה הפריון גבוה יותר מזה שביוון, שם עובדים 2,042 שעות בשנה, 671 שעות יותר.

בישראל לא שוקלים לקצר את יום העבודה, אך על השולחן הצעות נוספות כגון הוספת ימי חופשה למכסה השנתית ויום חופש נוסף לבחירה באמצע השבוע. לאחרונה אף אושר שבוע עבודה בן ארבעה ימים שיתקיים ארבע פעמים בשנה.

בחלק מהחברות הגדולות בעולם מגלים גמישות מחשבתית, ולא מחכים לחקיקה: חברת אמזון השיקה פיילוט במהלכו כמה עשרות עובדים עובדים 30 שעות בלבד בשבוע, בין עשר לשתיים, בימי שני עד חמישי. משתתפי הפיילוט משתכרים 75% משכר משרה מלאה, אך מקבלים את כל ההטבות המגיעות למי שעובד במשרה מלאה. הדבר מאפשר להעסיק מגוון של אוכלוסיות דוגמת הורים, סטודנטים ובעלי מחויבויות אחרות, ומעביר מסר כי החיים מחוץ למשרד חשובים לא פחות מהעבודה.

בשוודיה מחיר הניסוי היה גבוה מדי, אך מדובר בניסיון למצוא את האיזון בין הבית לעבודה. שעות עבודה ממושכות גורמות לשחיקה ומחריפות בעיות דוגמת אופי עבודה שאינו משתנה, סביבת עבודה ומרחק מהמשרד. מן הצד השני, שעות עבודה קצרות וריבוי משימות שלא מתאים לדרישות התפקיד או ליכולות, יוצרים לחץ מתמשך על העובד.

"העבודה היא המקום בו אנו מבלים את מרבית שעות הערות שלנו", מסבירה מנהלת שירותי ניהול קריירה ב-AllJobs, יעל פרימק. "ניתן להמשיל את מערכת היחסים מול העבודה ליחסים זוגיים. כשמזהים בעיה, כדאי להבין מה הסיבות לחוסר שביעות הרצון ולטפל בהן או להיפרד כידידים".

אם אתם מעוניינים לבקש יום עבודה קצר יותר מהבוס - התכוננו היטב וזכרו כי לרוב הבקשות ידרשו מהמנהל להתאמץ, לעשות שינוי או לחרוג מנהלי עבודה.

במקביל, יש להתכונן לנהל משא ומתן על שעות, שכר, הטבות או הגדרות תפקיד חדשות וגם לאפשרות שתקבלו 'לא' בתגובה". מה עושים במקרה כזה? נשארים וחורקים שיניים או יוצאים לדרך חדשה ובודקים מה הם גורמי השחיקה, כך שלא תחזרו על הבעיה במקום העבודה הבא.

הניסוי השוודי הוכיח כי תמריצים דוגמת שעות עבודה מהבית ויציאה מוקדמת פעם בשבוע מעלים את שביעות הרצון של העובדים ואף יכולים להגביר את היעילות במשרד. אם אתם המנהלים - חשבו האם שינוי בשעות העבודה עשוי להתאים לארגון שלכם, ונסו להיענות בחיוב לבקשות פרטניות. עובד מרוצה הוא עובד שיש לו יותר מוטיבציה להשקיע בעבודה ושעות עבודה ארוכות לא מעידות על איכות התוצרים.

הכותבת היא מנהלת תוכן בנושא עבודה, גיוס וקריירה ב-AllJobs

AllJobs הוא אתר בת של ynet

# data[].attributes.attachment_link.title
למה כדאי לקצר את יום העבודה

# data[].attributes.attachment_link.description
קצר ולעניין: ניסוי ממשלתי שוודי, במהלכו נבחנה האפשרות למעבר ליום עבודה בן שש שעות הסתיים בהצלחה, אך הממשלה קבעה כי מחיר המהלך גבוה מדי. למרות זאת, ניתן לקצר את יום העבודה הארוך בישראל ולשפר את תפקוד העובדים.

# data[].attributes.headline
מה יותר חשוב ממשכורת במקום העבודה?מצאתם מקום עבודה, הגעתם לשלב המו"מ על השכר - ונתקעתם? חוששים לבקש העלאה? מתי כדאי להתעקש על כל שקל ובאילו מקרים עדיף להתפשר? הנה 5 דברים שחשובים יותר מכסף

# data[].attributes.subject
מה יותר חשוב ממשכורת במקום העבודה?מצאתם מקום עבודה, הגעתם לשלב המו"מ על השכר - ונתקעתם? חוששים לבקש העלאה? מתי כדאי להתעקש על כל שקל ובאילו מקרים עדיף להתפשר? הנה 5 דברים שחשובים יותר מכסף

# data[].attributes.body
http://www.ynet.co.il/articles/0,7340,L-4973130,00.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שכר נתפס כאחד הפקטורים המכריעים כשאנו בוחרים מקום עבודה, וככלי החשוב ביותר באמצעותו מעסיקים יכולים להביע הערכה לעובדים ולתגמל אותם. עם זאת, בשנים האחרונות, יותר ויותר מחקרים מצביעים על כך שבסופו של דבר - מה שמעצב את שביעות הרצון של העובד, זה הרבה יותר מכסף.

כשאתם מקיימים משא ומתן על המשכורת העתידית שלכם - כדאי שתשימו לב גם לפקטורים הבאים: עד כמה המשרה גמישה, מהי הסביבה החברתית במקום העבודה, האם יש בתפקיד אפשרויות קידום וצמיחה מקצועית, ומהם הערכים של החברה וההטבות השונות שהיא נותנת. ייתכן שדווקא הם יזכו אתכם בעבודה שווה יותר, ולהיפך - נוקשות והתעקשות על סכום מסוים (ולא שקל אחד פחות) תוביל לכך שתעבדו במקום פחות מבטיח לטווח הארוך.

הנה 5 דברים שכדאי לקחת בחשבון ולא פחות חשובים מ השכר:

סקר שערכה מחלקת המחקר שלנו הראה, כי כ-30% מהעובדים סבורים כי הדבר הכי חשוב במקום העבודה הוא גמישות והתחשבות בצרכים האישיים. בתוך כך, אגב, בלטה העדפתן של נשים לגמישות והתחשבות בצרכים האישיים (36%) לעומת גברים (20%). לאט אבל בטוח, בני דור ה-Y דוחים את הרעיון של "לשרוף" את כל היום במקום העבודה, וממציאים שלל צורות עבודה חדשות. משרה גמישה קריטית לסטודנטים, וכן להורים שסבורים שהנוכחות שלהם בחיי הילדים חשובה לא פחות מאשר במקום העבודה.
מעבר לנוחות שמשרה גמישה מספקת עבור העובדים, מקומות שמאפשרים עבודה מהבית או/ו גמישות מסוימת בשעות נתפסים כארגונים שהולכים יד ביד עם הקדמה הטכנולוגית, פרו משפחתיים, ומתיישבים עם המגמות בשוק העבודה. חברות ענק בעולם מגייסות כיום מאות עובדים בשלט רחוק, ומתאימות הסדרים גמישים, שהיו שמורים בעבר לאוכלוסיות מיוחדות, לכלל העובדים. צעד כזה מאפשר גיוון אנושי בארגון, חיסכון בשעות עבודה, ומצד שני משדר לעובדים שסומכים עליהם ומתחשבים בהם.
הנתונים מראים שיותר ממחצית ממחפשי העבודה הם עובדים, כלומר כאלו שפוזלים החוצה ובודקים את השטח תוך כדי עבודה. אחד הדברים שחשוב לקחת בחשבון כששוקלים תפקיד חדש הוא התמונה הרחבה של המסלול המקצועי בארגון - מהן אפשרויות הקידום? מה אפשר ללמוד בתפקיד שלי? כיצד הוא מקדם אותי לתפקיד הבא?

לא מעט אנשים פשוט "זורמים", ולא מציבים לעצמם יעדי קריירה ברורים, וחבל. אם עושים זאת, קל יותר לזהות מתי כדאי להתפשר על שכר תמורת הזדמנות בחברה שתקדם את הקריירה שלכם בטווח הרחוק. ככלל, חברות גדולות, בינלאומיות, נחשבות כמקום טוב להתחיל בו, וגם להתקדם בו, בגלל מסלולי קידום מוגדרים ומובנים. מנגד בחברות בגודל בינוני הסיכויים יכולים להיות גבוהים יותר אבל מגוון התפקידים עלול להיות מוגבל ומצומצם.

חברות במבנה של סטארט-אפ מציעות עבודה אינטנסיבית, למידה רבה ואחריות, שזה מעבר למה שאפשר לקבל במקום עבודה ותיק שבו לכל משימה יש עובד ייעודי. אם הסטארט אפ יצליח הוא עשוי להיות קיצור דרך לתפקידי בכירים שונים, עבור אלו שהיו שם מהרגע הראשון והוכיחו את עצמם. כך שבחינת התפקיד בהקשר של מסלול הקריירה - צריכה לעמוד לנגד עיניכם לפחות כמו השכר.

אין עובד שיסרב להעלאה, אך נמצא כי תוספות שכר לא מעלות תפוקה לטווח הרחוק, ולא תורמות לשביעות הרצון של העובדים לאורך זמן. הסיבה היא שהמוטיבציה ללמוד ולהשתפר היא ברובה פנימית. עובד מרוצה מתעניין בנעשה במקום העבודה ברמה המקצועית והאישית, מרגיש שיש לו אתגרים והזדמנויות, חש מוערך ומחשיב את סביבת העבודה כנעימה וידידותית. השיח הוא שיח של ערכים, כמה יש חפיפה בין הערכים של הארגון, או יותר נכון הערכים שהארגון מייצג בעיני העובד, לערכים הפנימיים שלו.
הנה כמה שאלות שיעזרו לכם לזהות אם השידוך ביניכם לבין הארגון שעל הפרק יעלה יפה: האם הארגון נחשב למוביל בתחומו? עד כמה הארגון גורם לשינוי חיובי בעולם או בתחום שמעניין אותי? האם הוא מעסיק אנשים מוכשרים שאני רוצה להשתייך לקבוצה שלהם? האם אני מבין מה המשמעות של התפקיד הנדרש? אלו שאלות שיעזרו לכם לחדד כמה אתם מרגישים הזדהות עם הארגון, והתשובות ישפיעו במידה רבה על שביעות הרצון שלכם בעבודה עצמה. שכר יכול להמתיק את הגלולה, אבל הוא לא עומד בפני עצמו אם אין הלימה ביניכם לאופי הארגון שאתם בוחנים.
לאווירה החברתית במקום העבודה יש משמעות קריטית. 47% מהעובדים אמרו כי היא חשובה לשביעות הרצון הכללית ממקום העבודה. דווקא הסיבות שגורמות לאנשים לעזוב מגלות לנו כמה אנשים אחרים, בעבודה ומחוצה לה, משפיעים על ההחלטה שלנו להתפטר. בוס מעצבן, או קולגות שאתם לא מעריכים תורמים לחוסר שביעות רצון וכמובן להפך. מישהו שקודם לתפקיד שרציתם, או מנהל שהנחיתו עליכם משום מקום, יכולים לעורר מחשבות על עזיבה.

גם לאנשים מחוץ למקום העבודה יש משמעות - שהרי אנחנו מודדים את עצמנו גם ביחס להישגים של אחרים, שאנו תופסים כבעלי נתונים דומים לשלנו. הוכח, למשל, כי פגישות מחזור, ימי הולדת עגולים, 40 או 50, שנות ותק עגולות - למשל 3 שנים בארגון, וכן שינויים גדולים בקריירה של בני זוג, בני משפחה או חברים קרובים - גורמים לעובדים לערוך חשבון נפש ואפילו לחשב מסלול מחדש.

מתנות והטבות זה לא רק נעים, זה גם עולה כסף. שווי ערך כסף - רכב צמוד, תנאים פנסיוניים טובים, ג'אדג'טים שונים, חופשות בחינם או במחיר מסובסד, קייטנות לילדים, ימי חופשה רבים מהנדרש בחוק, ימי מחלה בהצהרה, שעות עבודה מהבית, אוכל במקום העבודה, מכון כושר צמוד או קבוצות כושר למיניהן, סיוע בהחזר הלוואות, סיוע בלימודים אקדמיים, קורסים מקצועיים שונים, כנסים יוקרתיים ועוד ועוד; כל אלה הן הטבות שניתן לחשב את השווי הכספי שלהם אם רוצים, אך הן מבטאות הלך רוח של חברה שמפרגנת לעובדים שלה, וזה דבר שכדאי לקחת בחשבון.
בשורה התחתונה, שכר הולם קריטי לשביעות הרצון שלכם, אך הוא לא בהכרח המרכיב העיקרי. שימו לב לבחון את מקום העבודה גם מהיבטים נוספים - כמה המקום הזה יהיה מקום שתרצו לבוא אליו בבוקר, וכמה הוא יקדם אתכם בעתיד. אם אתם לא בטוחים שתרצו את התפקיד תמורת השכר שהציעו לכם, מותר ואף רצוי לומר למראיין שתשמחו לחשוב על זה בבית לפני שתחזירו תשובה סופית. בסופו של דבר השכר הוא חלק מהחבילה, וכדאי לנסות לראות את כולה.
הכותבת היא מנהלת תוכן קריירה וגיוס באתר

# data[].attributes.attachment_link.title
מה יותר חשוב ממשכורת במקום העבודה?

# data[].attributes.attachment_link.description
שכר נתפס כאחד הפקטורים המכריעים כשאנו בוחרים מקום עבודה, וככלי החשוב ביותר באמצעותו מעסיקים יכולים להביע הערכה לעובדים ולתגמל אותם. עם זאת, בשנים האחרונות, יותר ויותר מחקרים מצביעים על כך שבסופו של דבר - מה שמעצב את שביעות הרצון של העובד, זה הרבה יותר מכסף.

# data[].attributes.headline
רוצים להתקדם השנה בקריירה?

# data[].attributes.subject
רוצים להתקדם השנה בקריירה?

# data[].attributes.body
מאת: יאנה גימפלביץ'

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אל תעבדו "על אוטומט": אם לא תבחנו את מצב הקריירה שלכם לפחות פעם בשנה - אתם עלולים להיתקע.

מדריכים נוספים בערוץ הקריירה

לחסוך כסף וזמן: כך תבחרו עבודה שמתאימה לכם

עובדים מהבית ונפצעתם? כך תקבלו פיצוי

להפוך את אתר העסק לנגיש לבעלי מוגבליות

בתחילת השנה כל ארגון מציב לעצמו יעדים ומתחיל בתוכניות עבודה חדשות, עליהן עמל כבר בסוף השנה החולפת. לא רק חברות גדולות עורכות חשבון נפש, גם לעובדים שכירים ועצמאיים כדאי לנצל את תחילת השנה האזרחית לצורך חשיבה על הפרויקט החשוב ביותר שלהם - הקריירה, ישנן שלוש החלטות קריירה חשובות שתוכלו לקחת עוד היום.

שאלו את עצמכם - מהו היעד המקצועי שלכם לשנה הקרובה? איפה תרצו למצוא את עצמכם בעוד חמש או עשר שנים? כל תוכנית נתונה לשינויים, אבל בלי יעד מוגדר לא תגיעו אליו לעולם.

כדאי גם להבין איזו עבודה אתם רוצים, אם אינכם סגורים על עצמכם ולא יודעים מה אתם רוצים לעשות, הדרך למציאת העבודה המתאימה תהיה מורכבת יותר. תארו לכם שתפגשו חבר ותיק ותגלו שהוא עובד בחברה מובילה במשק, הנחשבת למקום טוב יותר מזה שאתם עובדים בו. ככל שתהיו ממוקדים יותר בעבודה המתאימה לכם, הסיכוי שיתן לכם מידע ויעביר את קורות החיים יעלה.

ניתן לשבת מול דף נייר ריק ולכתוב מה אתם אוהבים לעשות, מהם נקודות החוזק והחולשה שלכם, מה אתם אוהבים באופי העבודה והאם התפקיד הנוכחי מקדם אתכם לעבר היעדים שקבעתם לעצמכם. החליטו מה מטרת העל ואז תכננו את ההחלטות הקטנות בדרך לשם.

בעולם בו עובדים לא נשארים במקום העבודה יותר משנתיים-שלוש, חשוב למתג את עצמכם כמומחים בתחומכם. ודאו שלא רק בחברה שבה אתם עובדים מודעים לכישורים שלכם, אלא כל מי שיתעניין בכם, בין אם אלו מעסיקים, קולגות או אושיות מהתחום - יוכל לראות מה החוזקות שלכם.
פתחו את היומן והקדישו שעה לעדכון הנוכחות המקצועית במדיה החברתית (רשתות חברתיות דוגמת פייסבוק ולינקדאין), ובזירות נוספות בהן נמצאים אנשים מתחומי העיסוק שלכם. זה הזמן להצטרף לקבוצות מקצועיות כדי להתעדכן באירועים, ולשדר שאתם בעניינים. ניתן גם להיזכר מה אתם אוהבים בעיסוק שלכם, לקרוא על החידושים ולהתמלא במוטיבציה.
כשאתם מחפשים עבודה ולא ממפים את המעסיקים הרלוונטיים בתחום שלכם, אתם סומכים על המזל או המקריות. כוונו לחברות המובילות בתחום שלכם, כשתשאלו מה אתם מחפשים, תוכלו להגיד איפה אתם מעדיפים לעבוד - ייתכן שמי ששאל עובד שם או מכיר מישהו כזה. כשאתם מחפשים בלוחות הדרושים באינטרנט, תוכלו להגדיר בחיפוש מילים רלוונטיות שיעזרו לכם להגיע לאותן חברות. הכי חשוב הוא להיות אקטיביים: בקרו באתרי החברות, הציצו בדפים שלהם במדיה החברתית, ובדקו אם יש חברים שעובדים במקום העבודה אליו רציתם להגיע.

הכותבת היא מנהלת תוכן בנושא עבודה, גיוס וקריירה ב-AllJobs

AllJobs הוא אתר בת של ynet

# data[].attributes.attachment_link.title
שלוש החלטות לקידום הקריירה השנה

# data[].attributes.attachment_link.description
אל תעבדו "על אוטומט": אם לא תבחנו את מצב הקריירה שלכם לפחות פעם בשנה - אתם עלולים להיתקע. מדריכים נוספים בערוץ הקריירה לחסוך כסף וזמן: כך תבחרו עבודה שמתאימה לכם עובדים מהבית ונפצעתם? כך תקבלו פיצוי להפוך את אתר העסק לנגיש לבעלי מוגבליות בתחילת השנה כל ארגון מציב לעצמו יעדים ומתחיל בתוכניות עבודה חדשות, עליהן עמל כבר בסוף השנה החולפת.

# data[].attributes.headline
הכל על עסק משפחתי

# data[].attributes.subject
הכל על עסק משפחתי

# data[].attributes.body
וולמארט, איקאה, נייקי, סמסונג וגם בן אנד ג'ריס ורוב מבשלות הבירה - צמחו למותגי על מעסקים משפחתיים קטנים. מתלבטים האם לחבור לבני משפחה כדי להקים עסק או לבנות קריירה בחברה בשליטה משפחתית? הכירו את היתרונות והחסרונות

# data[].attributes.headline
איך תשאירו רושם מעולה בראיון עבודה?

# data[].attributes.subject
איך תשאירו רושם מעולה בראיון עבודה?

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
הכנה לראיון עבודה

# data[].attributes.attachment_link.title
הכנה לראיון עבודה: איך להציג את עצמך? | AllJobs - אולג'ובס

# data[].attributes.attachment_link.description
מזל טוב, קורות החיים שלכם הגיעו ליעדם, זומנתם לראיון עבודה ועכשיו חובת ההוכחה היא עליכם: איך תוכיחו למגייסים שאתם האדם הנכון לתפקיד, ואיך לא תפלו במלכודות עתיקות כמו

# data[].attributes.headline
איך להתקדם בעבודה?

# data[].attributes.subject
איך להתקדם בעבודה?

# data[].attributes.attachment_link.title
3 החלטות שיקדמו את הקריירה ב-2017 | AllJobs - אולג'ובס

# data[].attributes.attachment_link.description
בחנו את מצב הקריירה שלכם לפחות פעם בשנה, התמקדו והציבו יעדים ברורים. זהו גם זמן טוב לרענן את הנוכחות האינטרנטית שלכם, כדי לוודא שלא רק אתם והעמיתים שלכם מודעים ליכולות שלכם