# data[].attributes.attachment_link.description
Denna film visar hur en brottmålsrättegång i svensk domstol går till. Vi får följa rättegången mellan Peter och Maria. De är båda 19 år och tillsammans med varandra. Efter en glad kväll på krogen blir plötsligt Peter aggressiv mot Maria. Det slutar med att han slår henne, påstår åklagaren i tingsrätten.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lag och rätt - om juridik, kriminalitet och rättsväsende i Sverige och internationellt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundlagarna skyddar vår demokrati. De innehåller reglerna för Sveriges statsskick och är enkelt uttryckt samhällets spelregler. Grundlagarna har därför en speciell ställning i samhället.

All offentlig makt i Sverige utgår från folket och riksdagen är folkets främsta företrädare. Det står i regeringsformen - den grundlag som utgör grunden för vår demokrati. Foto: Anna Molander / TT

Sverige har fyra grundlagar: regeringsformen, successionsordningen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Dessutom finns riksdagsordningen - ett mellanting mellan grundlag och lag.

Grundlagarna står över alla andra lagar. Med det menas att innehållet i våra övriga lagar aldrig får strida mot vad som står i grundlagarna.

Svårare att ändra än vanlig lag

Grundlagarna är svårare att ändra än andra lagar. Det ska finnas tid för eftertanke och konsekvenserna måste vara särskilt väl genomtänkta. Tanken med detta är att demokratin ska skyddas.

För att ändra en grundlag krävs att riksdagen fattar två beslut med likadant innehåll och att det hålls ett allmänt val mellan de två besluten. Riksdagen ska inte kunna fatta förhastade beslut som inskränker människors fri- och rättigheter.

Det är möjligt att anordna en folkomröstning i en grundlagsfråga. Om riksdagen har fattat ett första beslut om att ändra i en grundlag kan riksdagen besluta att en folkomröstning ska hållas. Resultatet av en sådan folkomröstning är bindande. Det innebär att om resultatet blir nej får riksdagen inte ändra i grundlagen. Denna möjlighet infördes 1980 men har aldrig använts.

Regeringsformen

All offentlig makt i Sverige utgår från folket och riksdagen är folkets främsta företrädare. Det står i regeringsformen - den grundlag som utgör grunden för vår demokrati. Regeringsformen beskriver hur landet ska styras, vilka demokratiska rättigheter medborgarna ska ha och hur den offentliga makten ska fördelas.

Den första regeringsformen utfärdades 1634. Men ända sedan mitten av 1300-talet har det funnits skrivna regler för hur Sverige ska styras. Då tillkom Magnus Erikssons landslag Kungabalken.

Parlamentarismen, att regeringen styr med stöd av parlamentet, riksdagen, började användas efter första världskriget. Men den skrevs in i denna grundlag först 1969.

Kungens makt har successivt minskat genom åren. När den nuvarande regeringsformen trädde i kraft 1974 blev kungen utan politisk makt och fick enbart symboliska uppgifter.

Regeringsformen innehåller 15 kapitel. Här är en sammanfattning av innehållet.
Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform

# data[].attributes.attachment_link.description
Grundlagarna skyddar vår demokrati. De innehåller reglerna för Sveriges statsskick och är enkelt uttryckt samhällets spelregler. Grundlagarna har därför en speciell ställning i samhället. Sverige har fyra grundlagar: regeringsformen, successionsordningen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Dessutom finns riksdagsordningen - ett mellanting mellan grundlag och lag. Grundlagarna står över alla andra lagar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Webbplats för polisen i Sverige. Gör polisanmälan och tipsa polisen. Hitta adresser och öppettider för polisstationer. Information om passansökan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lag och rätt - svåra begrepp? Flashcards | Quizlet

# data[].attributes.attachment_link.description
Start studying Lag och rätt - svåra begrepp?. Learn vocabulary, terms, and more with flashcards, games, and other study tools.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lilla Aktuellt hängde med på en rättegång

# data[].attributes.attachment_link.description
För att kunna få fast brottslingar måste man ha bevis. I det här inslaget hänger Lilla Aktuellt med på en rättegång, där det ju avgörs om misstänkta personer är skyldiga eller inte. Vi besökte Södertörns Tingsrätt i Huddinge.

# data[].attributes.attachment_link.title
Samhällskunskap Lag och rätt lite begrepp del 2

# data[].attributes.attachment_link.description
Genomgång kring ord och begrepp i lag och rätt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Samhällskunskap Lag och rätt begrepp del 1

# data[].attributes.attachment_link.description
Ord och begrepppresentation, väldigt grundläggande begrepp inklusive några förklaringar av brott.