# data[].attributes.body
Måneformørkelser forekommer, når månen ligger bag jorden, og derfor ikke bliver oplyst af solen. Måneformørkelse kan dog kun ske ved fuldmåne. Det er dog sjældent at måneformørkelser forekommer, da månens bane hælder i forhold til Jorden. Det betyder at Månen det meste af tiden er over eller under Jordens skygge.
Måneformørkelser sker kun et par gange om året.

# data[].attributes.body
Tidevand er den regelmæssige stigning og fald i havets overflade. Stigende tidevand betegnes som flod og faldende tidevand betegnes som ebbe. Tidevandet skyldes tiltrækningskræfterne mellem jorden, månen og solen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fysik projekt - Gruppe 3 26.03.2012 Århus Katedralskole Handler om månens faser og tidevand, solformørkelse og måneformørkelse.

# data[].attributes.body
Solformørkelser opstår når Månen placerer sig mellem Jorden og Solen. Selvom månen er 400 gange mindre end solen, dækker månen solen. Grunden til det er, at solen også er 400 gange længere væk. Derfor kan månen dække hele solen, og derfor kan solen stråler ikke nå ind på jorden.

# data[].attributes.body
Solen vil altid skinne på månen, hvis der ikke opstår måneformørkelse, dette vil dog kun ske få gange i løbet af et helt år.
Grunden til at månen har forskellige faser, er på grund af månens omløb rundt om Jorden.
Når der opstår fuldmåne , betyder det at hele  månens belyste side, vender mod Jorden, illustreres som tegning 1 af månen.
Månen fortsætter omløbet rundet om Jorden, hvilket betyder at man vil kunne se mere og mere af Månen, indtil fuldmånen opstår. Efter fuldmånen vil der derefter kunne ses mindre og mindre.

# data[].attributes.body
Solhverv er de to tidspunkter på året, hvor solen når sin højeste og laveste højde over horisonten midt på dagen.
Jævndøgn er de to tidspunkter på året, hvor solen står præcis over ækvator

# data[].attributes.body
Dagens længde afhænger af hvilken tid på året, fordi jordensrotationsakse hælder.
Det vil altså sige, at om sommeren hælder den nordlige halvkugle ind mod solen, og der betyder at vi her i Danmark har længere dage og sommer. Hvorimod om vinteren hælder den nordlige halvkugle væk fra solen, hvilket betyder at vi i Danmark har vinter og dagene er kortere.

Dagens længde skyldes også solens indstrålingsvinkel

Om vinteren bliver solens stråler bredt ud over et større område, det skyldes at jordens hældning drejer væk fra solen og det vil sige at der kommer mindre solindstråling pr kvadrat meter. Hvorimod om sommeren hvor solens indstrålingsvinkel ligger mere lige på, og  derfor vil solens indstråling være højere per kvadrat meter.

# data[].attributes.body
Hvis det land du befinder dig i, et eksempel kan være Danmark, vender mod solen er det dag, hvor det derimod er det omvendte hvis du feks. befinder dig i Australien. Australien er på den anden side af jorden, når der derfor er dag i Danmark, er det nat i Australien.