# data[].attributes.body
Minder om portræt og reportage. Må ikke kun indeholde spørgsmål og svar, sammenhængende tekst. Samtale med spørgsmål og svar over et eller flere emner.

# data[].attributes.body
Henvende sig til nogen/noget, formelt sprog, mening, 3 appelformer Logos, Patos, Etos.

# data[].attributes.body
Referere til egen oplevelse, dagbogsagtig, erindringer noget der sket. Begivenhed, indtryk fra tidligere som man husker.

# data[].attributes.body
Læse en tekst og så reagere, holdning til en tekst, egen/ærlige mening, anderledes mening?

Kan vare 3 sider… Lang reflekterende tekst. Bare et debatindlæg, med ens egen mening.

# data[].attributes.body
Problem, debaterende, provokerende, svar/løsning til slut.

Siges eller skrives som del af en debat.

# data[].attributes.body
Beskrivende, ikke så mange oplevelser, nyhed, et emne, journalistik skrevet.

# data[].attributes.body
Lavet ud fra en bestemt person, oplevelser “Jeg sidder i stuen med hr. og fr. Andersen”, Bestemt billede, eller fremstilling af en person.

# data[].attributes.body
Layout, emne.

Hjemmeside med kortere indlæg om forskellige emner, kan indeholde et tema.

# data[].attributes.body
Central del af hip hop-kulturen.

Opstod i 1980'erne.

Meget rap har skarpe budskaber.

Rap er sammen med blandt andet break dance en central del af hip hop-kulturen. Genren stammer fra 1980’ernes New York og bredte sig hurtigt til resten af verden.

En raptekst er skrevet til at blive fremført sammen med musik. Rap synges ikke – i stedet taler rapperen på en karakteristisk måde ind over musikken. Hver rapper har sit eget ”flow”, det vil sige måden at fremføre teksten på, herunder udtale, betoning, hastighed mv.

Rap er bygget op med vers og omkvæd. I verset finder handlingen sted, og i omkvædet samles der op på handlingen, og de vigtigste pointer gentages.

De fleste raptekster indeholder skarpe budskaber. Meget rap er samfundskritisk og handler om fx social ulighed, årsager til kriminalitet mm. Andre undergenrer inden for rap handler om at fremhæve rapperen selv og nedgøre andre rappere.

# data[].attributes.body
Kort og koncentreret tekst med mange lyriske virkemidler som fx metaforer og rimrt og koncentreret tekst med mange lyriske virkemidler som fx metaforer og rim.

Digte har ofte en markant rytme.

Digte består af verslinjer, der hænger sammen i strofer.

Digte er tekster, som ved hjælp af lyriske virkemidler som fx rim, rytme og billedsprog formidler en sansning, en stemning eller en følelse.

Digte kan kendes på deres grafiske opsætning. De er sat op med en ”ulige højrekant”, det vil sige, at linjerne er af afgrænset og varierende længde.

Digtets linjer kaldes vers og hænger sammen i strofer.

# data[].attributes.body
Tekst om et aktuelt emne eller om hverdagsbetragtninge.

Giver udtryk for skribentens egne holdninger.

Skrevet i en underholdende og ofte provokerende tone.Ordet klumme kommer af det engelske ord column, der betyder spalte.

En klumme er en fast artikel, der hver gang står på samme sted i avisen.

De fleste aviser har flere klummer. De skrives af en eller flere klummeskribenter, der laver deres klumme på faste ugedage. En klummeskribent kaldes også en columnist.

I klummen skriver columnisten i personlig stil, ofte med et eftertænksomt og provokerende sprog, om emner, der er oppe i tiden. Det kan være inden for fx politik og kultur eller forbrug og dagligliv.

I modsætning til ledere er det ikke avisens holdning, der afspejles, men kun skribentens. Det afgørende er, at columnisten er god til at anlægge uventede vinkler på aktuelle eller dagligdags emner, som læserne kan identificere sig med.

Kan være i en avis, egen mening om et bestemt emne, må brokke sig, personlig, sjov humoristisk. Kaster lys på andre vinkler/sider af et emne, gerne nye sider.

# data[].attributes.body
Opsøgende journalistik, hvor journalisten formidler sine oplevelser og indtryk fra et sted eller en begivenhed.

Handler ikke nødvendigvis om noget dagsaktuelt.

Anvender mange litterære/fortællende virkemidler.

En reportage er et stykke opsøgende journalistik, hvor journalisten selv er ude og undersøge sagen.

Reportagen skildrer aktuelle begivenheder, ofte fra helt varme konflikter: krige, konflikter, politiske slagsmål, kongelige begivenheder, sportskampe osv.

Journalisten fortæller sin historie, så man tydeligt kan mærke, at han er til stede på stedet.

I reportagen indgår der ofte miljøbeskrivelser. Observation og interview er de bærende elementer i reportagen. Interviewet bliver i de fleste reportager brugt til at videregive øjenvidneskildringer eller kommentarer fra involverede i begivenheden – eller vurderinger fra eksperter.

I en reportage må journalisten gerne præge artiklen sprogligt. Det er vigtigt, at artiklen får liv og oplevelsespræg, uden at den dog må blive poppet.

Noget der er sket/sker, man er selv på stedet, sanser og billedsprog. “Står midt på en støvet plads hvad sker der omkring en”, Oplevelse skrevet på en subjektiv måde. Fremstilling af en begivenhed. Aldrig “jeg” fortæller.

# data[].attributes.body
Diskuterende tekst om et emne, der ligger skribenten på sinde.

Stilen er subjektiv, og sproget er ofte præget af skønlitterære træk.

Rummer ofte direkte læserhenvendelser.

Ordet essay stammer fra fransk. Direkte oversat betyder essay et forsøg, en svendeprøve eller et personligt livtag med et emne, der ellers kun beskæftiger fagfolk.

Et essay er en kort tekst om videnskabelige, kunstneriske, politiske eller almene emner, skrevet i en lettilgængelig og personlig stil, typisk med skønlitterære træk.

Essay-genren blev grundlagt af franskmanden Michel de Montaigne i 1580, hvor han skrev en række mindre artikler om aktuelle emner, der optog ham.

Teksterne er præget af en personlig overvejelse (refleksion) over almene emner og en ligefrem fremstilling, der vejer både for og imod.

Egne erfaringer, livserfaringer, reflekterende, prosatekst, starte med et spørgsmål, mindmap om ideer. Kortere fremstilling af et emne, skrevet i personlig og let forstående form.

# data[].attributes.body
Kort fortælling med et enstrenget handlingsforløb.

Lille persongalleri.

Skildrer et afgørende øjeblik.

En erindringsnovelle blander det faktuelle og det fiktive ved at trække på forfatterens egne erindringer, men samtidig være fiktion.

Erindringsnovellen udgør en litterær bearbejdning af forfatterens oplevelser.

Gennem fiktionen reflekterer og spejler forfatteren sine erfaringer og skaber mening og sammenhæng i dem.

Lille kort historie, med få omgivelser, få personer og i det hele taget ikke så detaljeret.

Kort historie, samlet om et handlingsforløb.