# data[].attributes.body
Fra 1933 blev den store danske socialreform vedtaget som en del af kanslergadeforliget.

Den samlede mange love og regler på det sociale område i fire love. Den gjorde det også nemmere at administrere offentlige ydelser som fx dagpenge og SU. Kriterierne for at modtage disse ydelser blev nemmere at forstå og var mere baseret på rettighedsprincippet. Socialreformen fra 1933 kan ses som en af grundstenene for velfærdsstaten.

# data[].attributes.body
Filantropien voksede, rige hjalp de fattige, fx. gennem kirken, til at give dem noget af den hjælp de havde behov for.
det var et redskab for middelklassen til at hjælpe de fattige til at blive gode borgere, og til at ændre sig.

# data[].attributes.body
Bistandsloven var et lovkompleks om social forsorg og støtte som begyndte i 1974 med socialdemokratiets og Ventres stemmer. Loven skulle fungere som et sikkerhedsnet for velstanden, så der ikke skulle skælnes mellem seæforslyldte og uforskyldte. Med den nye bidstandslov skal borgere nu henvende sig til et sted opholdskommunen.

# data[].attributes.body
Genopretningspolitikken. I 1980'erne stod Danmark over for en masse økonomiske udfordringer. da Poul Schlüter i 1982 blev statsminister for den borgelige firkløverregering, oprettede han genopretningspolitikken. Det lykkedes den borgelige regering at løse økonomiske problemer i Danmark, men dog aldrig en holdbar Løsning der løste den høje arbejdsløshed.

# data[].attributes.body
Arbejdsgiveren accepterede arbejdernes ret til at organisere sig. På samme tid, gav man også arbejdsgiverne lov til at lede og fordele ting. "Den Danske Model".
Alle overenskomster vedrørende arbejdstid, lønforhold, priskuranter, osv.

# data[].attributes.body
Stort Politisk-Økonomisk forlig
Forliget blev indgået mellem Socialdemokratiet (S), Det Radikale Venstre (R) og Venstre (V) natten mellem den 29. og 30. januar 1933.
Aftale om overenskomster og forbud mod lockout og strejker.
Betragtes som opbygning af den danske socialstat.
Virkningen var at staten blev betraget som dem der hjalp med at sætte den samfundsøkonomiske udvikling i gang, som fx. at lave offentlige arbejdspladser. Det er socialreformen bliver betragtet som starten af vores velfærdssamfund.

# data[].attributes.body
Sanktioner i forbindelse med modtagelse af fattighjælp. Man skulle søge om tilladelse til at gifte sig, man mistede forældremyndigheden m.m.

# data[].attributes.body
Der kom en lang række nye love, blandt andet:
Fattigloven (1891)

Modtageren mistede sin valgret.

Fattigvæsnet havde krav på at få den betalte hjælp tilbage, når personen døde.

Modtageren var underlagt fattigvæsnets kontrol, tilsyn og beslutning.

Hvis en mand havde modtaget fattighjælp ind for de sidste fem år, skulle han have tilladelse fra fattigvæsnet, for at gifte sig.

Alderdomsunderstøttelsesloven (1891)
- Når han eller hun fyldte 60 år, hvis de havde boet i landet i de sidste ti år uden at have modtaget offentlig fattighjælp, så måtte de ikke blive dømt for noget "vanærende".

Sygekasseloven (1892)
-Hvis man havde meldt sig in i en sygekasse, ville man få statsstøtte, hvis man blev midlertidigt syg.