# data[].attributes.body
Pregovor o novoj državi.
Odbori koji su pregovarali su bili Jugoslavenski.
Činili su ih slovenski, hrvatski i srpski polizičari.
Održana je na otoku Krfu 1917.

# data[].attributes.headline
29.Listopada 1918. Stvaranje države Slovenaca, Hrvata i Srba

# data[].attributes.subject
29.Listopada 1918. Stvaranje države Slovenaca, Hrvata i Srba

# data[].attributes.body
Nekoliko dana preije kapitulacije Austro-Ugarske Monarhije, 29.Listopada 1918., u Zagrebu se na Izvanrednoj sjednici sastao Hrvatski sabor. Koji je donio dvije odluke iznimno važne. Prvom su odlukom prekinute veze s Kraljevinom Ugarskom i Carevinom Austrijom.

# data[].attributes.headline
1.prosinca 1918. Stvaranje Kraljevine SHS

# data[].attributes.subject
1.prosinca 1918. Stvaranje Kraljevine SHS

# data[].attributes.body
Sastavljen je naputak tjst. (detaljne upute o načinu ujedinjenja),
koji je izaslanstvo trebalo poštovati tijekom pregovora o ujedninjenju.
No izoslanstvo nije poštovalo Naputak, nego je pred srpskog regenta Aleksadra izašlo s na brzinu sročenom izjavom - Adresom. Te je Aleksandar Karađođević proglasio ujedinjenje Države SHS i Kraljevine SHS.

# data[].attributes.body
Mirovna konferencija održana je u Parizu.
Glavnu riječ su imale države atante, a zastupano je 27 država iz atante.
Kao glavnog krivca rata krivili su Njemačku.

# data[].attributes.body
Na temelju izbornih rezultata počelo je zasjedanje Ustavotvorne skupštine. Kako je ustav izglasan 28.Lipnja 1921., na pravoslavni blagdan sv. Vida, nazvan je Vidovdanskim ustavom.

# data[].attributes.body
Promjena imene stranke Stjepana Radića.
Sada se stranka zove Seljačko demokratska koalicija. Nastalo je tako što su se zbližili Pribičević i Stjepan Radić.

# data[].attributes.headline
20.Lipanj 1928. Atentat na Hrvatske zastupnike u Narodnoj skupštini

# data[].attributes.subject
20.Lipanj 1928. Atentat na Hrvatske zastupnike u Narodnoj skupštini

# data[].attributes.body
Tijekom rasprava 1928. zastupnik Radikalne stranke Puniša Račić pucao je u hrvatske zastupnike. Pritom je ubio Pavla Radića i Đuru Basaričeka, a ranio Stjepana Radića, Ivana Pernara i Ivana Granđu. Stjepan Radić je nakon operacije u Beogradu prevezenu zagreb, ali je od posljedica ranjivanja umro u kolovozu iste godine.

# data[].attributes.headline
6. siječan 1929. Šestosječanjska diktatura

# data[].attributes.subject
6. siječan 1929. Šestosječanjska diktatura

# data[].attributes.body
Kriza u zemlji je nastala nakon atentata na hrvatske zastupnike iskoristio je kralj Aleksandar. Koristeći se izgovorom da u tako teškom vremenu'', ukinuo je Vidovdanski ustav i raspustio Narodnu skupštinu. Ta je njegova odluka objavljenja 6. sječnja 1929. godine pa odatle i naziv Šestosječanjska diktatura.

# data[].attributes.body
Ustaše su namjeravale oslabiti Jugoslaviju i pridonjeti njezinu raspadu, nakon čega bi Hrvatska mogla ostvariti neovisnost. Vjerovali su da bi kraljeva smrt bila prvi korak prema raspadu Jugoslavije te su potkraj 1933. godine u Zagrebu na njega izveli atentat. Pokušaj nije uspio ali im je kraljev posjet Marseju 1934. godine otvorio novi prigodu. atentat je organazirao Pavlević povjernik Eugen Dido Kvanternik, a izvršitelj je bio član VMRO.

# data[].attributes.headline
26. kolovoz 1939. Sporazum Cvetkovića-mačeka

# data[].attributes.subject
26. kolovoz 1939. Sporazum Cvetkovića-mačeka

# data[].attributes.body
U zagrebu potpisan sporazum Cvetković-maček. Njime je stvorena Banovina Hrvatska, a Maček potpredsjednikom Cvetkovićeve vlade.