# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Samsungs lovende solid state-batteri til elbiler, med op til 1.000 km og en holdbarhed på 20 år, testes i øjeblikket af flere bilproducenter.

Se også: Sammenlign priser på alle elbiler
Samsung fremviste sidste år deres første solid state-batteri, hvor der blev lovet høj energitæthed og op til 1.000 km rækkevidde. Nu er der nyt om det lovende elbilbatteri.

Samsungs solid state-batteri bruger sølv som vigtig ingrediens

Samsungs solid state-batteri har potentiale til at revolutionere elbilindustrien. Batteriet tilbyder en rækkevidde på op til 1.000 kilometer, kan oplades fra 10-80 % på blot ni minutter og har en levetid på op til 20 år - og er dertil et mere sikkert batteri.

Det centrale fremskridt ligger i brugen af en oxid-solid state-arkitektur, som erstatter den brandfarlige flydende elektrolyt med et fast stof. Det gør batteriet mere sikkert og holdbart og øger energitætheden til 500 Wh/kg - næsten dobbelt så meget som i almindelige litium-ion-batterier.

Produktion er allerede i gang, og de første enheder er sendt ud til bilproducenter, hvor responsen angiveligt har været positiv. På grund af høje omkostninger vil batterierne først blive brugt i luksus-elbiler, men målet er bredere anvendelse med lavere omkostninger og ny produktionsteknologi inden 2026.

Med tiden mener man, at solid state-batterier bliver billigere at producere end litium-ion-batterier.

En særlig egenskab er brugen af et sølv-kulstof (Ag-C) anodelag, der bidrager til batteriets høje ydeevne. Dog kræver hvert batteri op til 1 kg sølv, hvilket kan føre til en markant stigning i den globale efterspørgsel på sølv - op til 16.000 ton årligt, hvis 20 % af verdens bilproduktion skifter til denne batteritype.

Samsung arbejder også på LFP-batteri

Dog ligger solid-state batterier lidt ude i fremtiden endnu. Derfor satser Samsung også på LFP-batterier, som har set store forbedringer de sidste par år.
Se også: Disse elbiler gør det bedst i test
LFP-batterier er meget holdbare og er billige af producere - og der er derfor stor efterspørgsmål på markedet efter dem. Spørgsmålet er dog, om Samsung kan stæjle markedsandele fra markedslederne CATL og BYD, som dominerer det globale salg.

Perspektivering

Hvis du overvejer en elbil, men er usikker på batteriets holdbarhed, teknologiens udvikling eller økonomiske risici, kan privatleasing være en smart løsning.
Se også: Derfor er leasing en god idé, når du vælger elbil
Med leasing slipper du for bekymringer om batteriets slid, bilens gensalgsværdi og fremtidige teknologiske ændringer. Samtidig er service og vedligeholdelse ofte inkluderet, så du får en mere bekymringsfri oplevelse.

Vi anbefaler:
Vi ser frem til disse elbiler i 2025, 2026 og 2027 Hvilken ladeboks og ladeløsning skal jeg vælge?
Sådan passer du bedst på elbilens batteri
Hyundai-elbiler har lang rækkevidde og hurtig opladning

# data[].attributes.attachment_link.title
Samsungs solid state-batteri kører 1.000 km og holder i 20 år

# data[].attributes.attachment_link.description
Samsungs lovende solid state-batteri til elbiler, med op til 1.000 km og en holdbarhed på 20 år, testes i øjeblikket af flere bilproducenter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fremtidens batteri til elbiler, Solid State batteri teknologi mod Lithium-ion batterier. #Elbil

# data[].attributes.attachment_link.title
Klimaforandringer DEL 2 - Drivhuseffekten og Jordens strålingsbalance

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Energy requirements in this diagram are estimated for stop-and-go city driving using the EPA FTP-75 Test procedure.

The electric drive systems of electric cars are much more efficient than the engine and transmissions of conventional vehicles. Still, some of the vehicle's energy is lost through drivetrain inefficiencies.

When charging the battery, energy is lost in converting alternating current (AC) from the electrical grid to direct current (DC) for use in the battery, as well as in overcoming the battery's resistance to charging, which increases as the battery reaches its capacity.

Charging losses can vary with the specific vehicle, type of charging system used, the state of the battery, and ambient conditions (weather).

Energy steering and the powertrain cooling and control systems use energy. This estimate does not include losses from cabin heating or cooling, which can be significant in extreme temperatures.

Braking Losses

When you apply the brakes in a conventional vehicle, energy initially used to overcome inertia and propel the vehicle is lost as heat through friction at the brakes.

Elecric cars use regenerative braking to recover some energy that would otherwise be lost in braking, making them more efficient than comparable conventional vehicles, especially in stop-and-go traffic.

Wind Resistance (Aerodynamic Drag)

A vehicle expends energy to move air out of the way as it goes down the road-less energy at lower speeds and more as speed increases.

This resistance is directly related to the vehicle's shape and frontal area. Smoother vehicle shapes have already reduced drag significantly, but further reductions of 20%-30% are possible.

Rolling Resistance

Rolling resistance is a resistive force caused by the deformation of a tire as it rolls on a flat surface.

New tire designs and materials can reduce rolling resistance. For cars, a 5%-7% reduction in rolling resistance increases fuel efficiency by 1%, but these improvements must be balanced against traction, durability, and noise.

An EV's electric motor stops when the vehicle stops. The motor doesn't waste energy idling.

Electric cars use regenerative braking to recover energy typically wasted in braking. Since more braking takes place in stop-and-go traffic, they are most efficient in city driving.

When you apply the brakes, the vehicle's inertia turns an electric motor-generator, producing electricity that is then stored in a battery. The electricity can later be used to power the electric motor, which supplies power to the wheels.

Electrical accessories such as lights, windshield wipers, navigation systems, and entertainment systems require energy and lower fuel economy.

Losses from accessories such as electric door locks and signal lights are minuscule, while losses from seat and steering wheel warmers and climate control fans are more significant.

In very cold conditions, auxiliary electrical losses can account for more than 40% of energy use in city driving.

Unlike a conventional gasoline or diesel vehicle, which uses heat from the engine to help warm the cabin, all heat must be provided by electricity.

Energy requirements in this diagram are estimated for the EPA Highway Fuel Economy Test procedure (highway driving with an average speed of about 48 mph and no intermediate stops).

When charging the battery, energy is lost in converting alternating current (AC) from the electrical grid to direct current (DC) for use in the battery, as well as in overcoming the battery's resistance to charging, which increases as the battery reaches its capacity.

Charging losses can vary with the specific vehicle, type of charging system used, the state of the battery, and ambient conditions (weather).

The electric drive systems of electric cars are much more efficient than the engine and transmissions of conventional vehicles. Still, some of the vehicle's energy is lost through drivetrain inefficiencies.

Energy steering and the powertrain cooling and control systems use energy. This estimate does not include losses from cabin heating or cooling, which can be significant in extreme temperatures.

Braking Losses

When you apply the brakes in a conventional vehicle, energy initially used to overcome inertia and propel the vehicle is lost as heat through friction at the brakes.

Electric cars use regenerative braking to recover some energy that would otherwise be lost in braking.

Since there is little braking in highway driving, regenerative braking offers little advantage over a conventional vehicle on the highway.

Wind Resistance (Aerodynamic Drag)

A vehicle expends energy to move air out of the way as it goes down the road-less energy at lower speeds and more as speed increases.

This resistance is directly related to the vehicle's shape and frontal area. Smoother vehicle shapes have already reduced drag significantly, but further reductions of 20%-30% are possible.

Rolling Resistance

Rolling resistance is a resistive force caused by the deformation of a tire as it rolls on a flat surface.

New tire designs and materials can reduce rolling resistance. For cars, a 5%-7% reduction in rolling resistance increases fuel efficiency by 1%, but these improvements must be balanced against traction, durability, and noise.

Highway driving includes little to no idling. The EPA highway driving cycle (HWFET) includes no idling.

An EV's electric motor stops when the vehicle stops. The motor doesn't waste energy idling.

Electrical accessories such as lights, windshield wipers, navigation systems, and entertainment systems require energy and lower fuel economy.

Losses from accessories such as electric door locks and signal lights are minuscule, while losses from seat and steering wheel warmers and climate control fans are more significant.

In very cold conditions, auxiliary electrical losses can account for more than 25% of energy use in highway driving.

Unlike a conventional gasoline or diesel vehicle, which uses heat from the engine to help warm the cabin, all heat must be provided by electricity.

Energy requirements in this diagram are estimated for 55% city and 45% highway driving. See the estimates for city and highway driving for more information.

When charging the battery, energy is lost in converting alternating current (AC) from the electrical grid to direct current (DC) for use in the battery, as well as in overcoming the battery's resistance to charging, which increases as the battery reaches its capacity.

Charging losses can vary with the specific vehicle, type of charging system used, the state of the battery, and ambient conditions (weather).

The electric drive systems of electric cars are much more efficient than the engine and transmissions of conventional vehicles. Still, some of the vehicle's energy is lost through drivetrain inefficiencies.

Power steering and the powertrain cooling and control systems use energy. This estimate does not include losses from cabin heating or cooling, which can be significant in extreme temperatures.

Braking Losses

When you apply the brakes in a conventional vehicle, energy initially used to overcome inertia and propel the vehicle is lost as heat through friction at the brakes.

Electric cars use regenerative braking to recover some energy that would otherwise be lost in braking.

Wind Resistance (Aerodynamic Drag)

A vehicle expends energy to move air out of the way as it goes down the road-less energy at lower speeds and more as speed increases.

This resistance is directly related to the vehicle's shape and frontal area. Smoother vehicle shapes have already reduced drag significantly, but further reductions of 20%-30% are possible.

Rolling Resistance

Rolling resistance is a resistive force caused by the deformation of a tire as it rolls on a flat surface.

New tire designs and materials can reduce rolling resistance. For cars, a 5%-7% reduction in rolling resistance increases fuel efficiency by 1%, but these improvements must be balanced against traction, durability, and noise.

An EV's electric motor stops when the vehicle stops. The motor doesn't waste energy idling.

Electric cars use regenerative braking to recover energy typically wasted in braking.

When you apply the brakes, the vehicle's inertia turns an electric motor-generator, producing electricity that is then stored in a battery. The electricity can later be used to power the electric motor, which supplies power to the wheels.

Electrical accessories such as lights, windshield wipers, navigation systems, and entertainment systems require energy and lower fuel economy.

Losses from accessories such as electric door locks and signal lights are minuscule, while losses from seat and steering wheel warmers and climate control fans are more significant.

In very cold conditions, auxiliary electrical losses can account for more than 33% of energy use in combined city/highway driving.

Unlike a conventional gasoline or diesel vehicle, which uses heat from the engine to help warm the cabin, all heat must be provided by electricity.

Estimates primarily based on analysis of a 2012 Nissan Leaf. Charging losses based on tests of several EVs by Argonne National Laboratory.

Lohse-Busch, H., et al. 2013. Ambient Temperature (20°F, 72°F and 95°F) Impact on Fuel and Energy Consumption for Several Conventional Vehicles, Hybrid and Plug-In Hybrid Electric Vehicles and Battery Electric Vehicle. SAE 2013-01-1462, https://doi.org/10.4271/2013-01-1462.

Lohse-Busch, H., et al. 2012. Advanced Powertrain Research Facility AVTA Nissan Leaf testing and analysis.

Thomas, J. 2014. Drive Cycle Powertrain Efficiencies and Trends Derived from EPA Vehicle Dynamometer Results. SAE 2014-01-2562, https://doi.org/10.4271/2014-01-2562.

Carlson, R., J. Wishart and K. Stutenberg, K. 2016. On-Road and Dynamometer Evaluation of Vehicle Auxiliary Loads. SAE Int. J. Fuels Lubr. 9(1):2016, https://doi.org/10.4271/2016-01-0901.

Rhodes, K., D. Kok, P. Sohoni, E. Perry, et al. 2017. Estimation of the Effects of Auxiliary Electrical Loads on Hybrid Electric Vehicle Fuel Economy. SAE Technical Paper 2017-01-1155, https://doi.org/10.4271/2017-01-1155.

Pannone, G., B. Betz, M. Reale, and J. Thomas. 2017. Decomposing Fuel Economy and Greenhouse Gas Regulatory Standards in the Energy Conversion Efficiency and Tractive Energy Domain. SAE Int. J. Fuels Lubr. 10(1):202-216, 2017, https://doi.org/10.4271/2017-01-0897.

# data[].attributes.attachment_link.description
Energy requirements in this diagram are estimated for stop-and-go city driving using the EPA FTP-75 Test procedure. The electric drive systems of electric cars are much more efficient than the engine and transmissions of conventional vehicles. Still, some of the vehicle's energy is lost through drivetrain inefficiencies.

# data[].attributes.attachment_caption
Electric Vehicles Are Way, Way More Energy-Efficient Than Internal Combustion Vehicles

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Out of the 8.9 million barrels of gasoline consumed daily in the U.S. on average, only 1.8 million gallons, or approximately 20 percent, actually propel an internal combustion vehicle forward. The other 80 percent is wasted on heat and parasitic auxiliary components that draw away energy. As the world begins its shift to EV proliferation, the good news is electric vehicles are far more energy efficient on the road.

The vast majority of energy wasted in an ICE vehicle is through the heat the engine produces, which you can literally feel radiating from under the hood. About 5 percent is lost through parasitic engine components including the cooling system, which draws on the engine's own energy to help cool it down, about 4 percent is lost through the mechanical friction of the drivetrain and transmission components, and another 2 percent could be lost to auxiliary electrics like heated and powered seats, lights, and infotainment systems. In total, approximately 75 to 84 percent of the original gasoline's energy is lost.

Compare that to only 31-35 percent energy loss in the average electric vehicle (average EV battery size is about 63 kWh), before factoring in potential recuperation from energy regeneration. Its losses can be broken down into approximately 10 percent of the source energy from the grid lost in the charging process, 18 percent lost to the drivetrain motor components, up to 4 percent lost to auxiliary components, and another 3 percent lost solely from powertrain cooling and other vehicle systems.

Comparing the two, "the rough math pencils out to the energy equivalent of around 2 million barrels of gasoline per day, which is a substantial savings over the 8.9 million barrels currently used," according to Yale Climate Connections. But what about the power plants used to "refuel" those electric cars? Are they any more efficient than gas-powered cars? Well, yes. Much more efficient, in most cases.

"Even if the grid were entirely fueled by coal, 31% less energy would be needed to charge EVs than to fuel gasoline cars. If EVs were charged by natural gas, the total energy demand for highway transportation would fall by nearly half. Add in hydropower or other renewables, and the result gets even better, saving up to three-fourths of the energy currently used by gasoline-powered vehicles," according to Yale Climate Connections. Right now, all of that energy is getting lost mostly to heat. What a waste. For more facts and figures, read the full Yale Climate Connections report here.

News Reviews Buyer's Guide Watch MotorTrend+The Future

# data[].attributes.attachment_link.title
Electric Vehicles Are Way, Way More Energy-Efficient Than Internal Combustion Vehicles

# data[].attributes.attachment_link.description
Say you drop $5 on a gallon of gas-only about $1 dollar's worth actually gets you moving in a traditional ICE vehicle. The rest is wasted.

# data[].attributes.attachment_caption
European Life Cycle Assessment Results & Fact Sheets

# data[].attributes.attachment_link.title
European Life Cycle Assessment Results & Fact Sheets

# data[].attributes.attachment_link.description
Results and fact sheets of Green NCAP's Life Cycle Assessment (LCA) offering an insight into the total impact on greenhouse gases of modern cars.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Transportvirksomheder møder i stigende grad krav til reduktion og dokumentation af de drivhusgasemissioner (GHG), der er forbundet med virksomhedens aktiviteter. Flere virksomheder får således forespørgsler om at kunne fremlægge CO2e-deklarationer og at kunne dokumentere målrettede klimaindsatser overfor kunder, samarbejdspartnere, investorer og myndigheder, men også internt i virksomheden.

Krav til indhold og omfang af virksomhedens dokumentationsarbejde kan variere og tilsvarende findes der en lang række forskellige metoder og beregningsværktøjer, som virksomheden kan tage udgangspunkt i.

Dette betyder også at det for den enkelte virksomhed kan være svært at navigere rundt i hvordan man bedst kommer i gang.
Hent hjælp og sparring hos ITD
Kontakt gerne ITD for en gennemgang af beregnings- og rapporteringsmodeller, der bedst muligt imødekommer de krav og ønsker du og din virksomhed står over for. Ved denne lejlighed gennemgår vi både egne og eksterne værktøjer samt de centrale begreber og nøgletal (KPI'er), der typisk anvendes eller kræves i rapporteringsøjemed.

Vi har udarbejdet en simpel beregningsmodel til at beregne CO2e udledningen (WTW, TTW og WTT) fra virksomhedens transporter. Kontakt ITD for fremsendelse og gennemgang.
(For de virksomheder, der er vant til at anvende ITD's online miljøberegner kan vi her oplyse, at denne går på "pension").
Oversigt over andre CO2e beregnings- og rapporteringsmodeller
Her følger en ikke-udtømmende liste over CO2e beregnings- og rapporteringsmodeller til brug i transportbranchen.

ITD har i mange år arbejdet for en i transportbranchen fælles platform for CO2e-beregning og -afrapportering der er bredt accepteret og som følges af branchens aktører (transportører og transportører), myndigheder og investorer. Så langt er vi dog ikke endnu.

Klimakompasset er et beregningsværktøj fra Erhvervsstyrelsen, hvor virksomheder kan udregne den direkte CO2-udledning, som kommer fra virksomhedens egne aktiviteter, fx transport og forbrug af olie og gas. Udregne den indirekte CO2-udledning, som finder sted hos energi- og underleverandører og kunder i værdikæden, fx ved elforbrug, indkøb samt ved salg, brug og bortskaffelse af virksomhedens produkter. Identificere klimaeffekten af forskellige CO2-reducerende tiltag.

GLEC rammesystem til beregning og rapportering af CO2e-udledninger fra globale transportkæder på tværs af alle transportformer (lastbil, skib, fly, tog og indre vandveje) inklusive omladning/lager.

Rammesystemet er udarbejdet i overensstemmelse med:

GHG-protokollen

Global Green Freight Action Plan

CDP og Science-Based Targets-initiativet

Bag rammesystemet står Smart Freight Centre (SFC) og Global Logistics Emissions Council (GLEC)

I samarbejde med CEFIC har Smart Freight Centre (SFC) udarbejdet et modul under GLEC rammesystemet målrettet kemikalie-industrien.

Vejledningen "Calculating GHG transport and logistics emissions for the European Chemical Industry" kan downloades her.

EcoTransIT World

Webbaseret model

EcoTransIT World er et beregningsværktøj til beregning af energiforbrug, CO2, luftforurenende stoffer og eksterne omkostninger fra globale transportkæder på tværs af alle transportformer (lastbil, skib, fly, tog og indre vandveje) inklusive omladning/lager.

Bag modellen står forskningsinstitutterne institutterne ifeu, INFRAS og Fraunhofer IML.

Modellen er udarbejdet i overensstemmelse med:

EN 16258

GLEC

GHG-protokollen

(forberedelse til ISO 14083

CO2 emissiefactoren er en hollandsk udarbejdet liste over CO2e-emissionsfaktorer. Listen er ikke i sig selv et instrument til beregning af CO2e-emissioner, men har til formål at give entydige grundtal for CO2e-beregningsmodeller inden for kategorierne "brændstoffer til køretøjer", "brændstoffer til energiproduktion", "elektricitet", "varmeforsyning" , "godstransport" , "passagertransport" og "kølemidler".

Emissionsfaktorerne opgøres i henhold til WTW, TTW og WTT og omfatter ikke bare diesel, men også en lang række alternative drivmidler. Der anvendes internationale/europæiske tal, medmindre den hollandske situation er anderledes.

CO2 emissiefactoren administreres af Økonomi- og Klimaministeriet i Holland.

Standarden EN 16258 "Methodology for calculation and declaration on energy consumption and GHG emissions in transport services (good and passenger transport)"blev vedtaget i den europæiske standardiserings-organisation, CEN, i efteråret 2012. I Danmark er standarden udsendt som DS EN 16258 af Dansk Standard.

Standarden er den første internationale af sin art til at opgøre og deklarere energiforbrug og CO2e-udledninger fra transport. Den gælder både person- og godstransport og transport med alle typer transportmidler.

Selve standarden kan købes hos Dansk Standard.

Du kan også rekvirere Håndbogen "Beregning og deklaration af energiforbrug og GHG-emissioner fra transport - i overensstemmelse med standarden EN 16258" hos ITD (gratis).

En international standard for hvordan man kortlægger og opgør, hvor meget CO2 en virksomhed udleder. Langt de fleste beregningsmetoder er baseret på denne standard. Ifølge GHG Protocol skal CO2-udledningen opdeles i mindst tre grupperinger:

Scope 1: Direkte udledninger fra virksomheden (fx forbrænding af olie, gas).

Scope 2: Indirekte udledninger forårsaget af købt energi (fx el, fjernvarme).

Scope 3: Øvrige indirekte udledninger.

Standarden og de tilhørende værktøjer kan hentes gratis på https://ghgprotocol.org/.

GHG-protokollen er ikke "skræddersyet" til transport- og logistikbranchen, men principperne heri indgår i de beregnings- og rapporteringsmodeller, der er oplistet her på siden.

ISO 14083-standarden "Greenhouse gases - Quantification and reporting of greenhouse gas emissions arising from transport chain operations" er under udvikling og forventes publiceret I 2022.

GLEC rammesystemet og EN 16258 indgår som udgangspunkt i udviklingen af standarden.

CO2 og CO2e - der er forskel
Selvom man ofte taler om CO2 i forbindelse med global opvarmning og klimaforandringer, så er CO2 ikke den eneste luftart, der bidrager til drivhuseffekten. De luftarter, som forårsager drivhuseffekten kaldes drivhusgasser. De mest betydende drivhusgasser (GHG) er:

Kuldioxid (CO2)

Metan (CH4)

Lattergas (N2O)

Hydroflourcarboner (HFC'er)

Perflourcarboner (PFC'er)

Svovlhexaflourid (SF6)

Der er stor forskel på, hvor meget udledningen af de forskellige drivhusgasser påvirker den globale opvarmning. For at kunne sammenligne drivhusgasserne omregner man det hele til såkaldte CO2-ækvivalenter (CO2e). Det betyder, at man ser på, hvor meget udledningen af en anden drivhusgas ville svare til i CO2. Det er derfor vi i stigende grad ser beregninger af CO2e og ikke kun CO2.

Når det gælder transport, er udledning af CO2 den væsentligste.

Den største kilde til drivhusgasemissioner fra menneskelige aktiviteter er fra afbrænding af fossile brændstoffer til elektricitet, varme og transport.
Husk gennemsigtighed
Til de transportører, der ønsker at rapportere deres CO2e-aftryk anbefales det at være så gennemsigtig i kommunikationen som muligt, fx:

Angiv tydeligt for hvilken aktivitet CO2e-fodaftrykket er beregnet (hvad medtager du og hvad ikke) og for hvilken periode

Angiv i hvilket omfang aktiviteterne falder ind under: scope 1 (egne aktiviteter), scope 2 (køb af energi fra tredjeparter) eller scope 3 (en aktivitet fra andre parter i værdikæden);

Udover at kommunikere CO2e-aftrykket medtag også underliggende data (fx det faktiske forbrug, evt. anvendte defaultværdier, den anvendte omregningsfaktor og kilde)

Hvis du kompenserer for dit CO2e -udslip, skal du først vise en subtotal og først derefter trække kompensationen fra for at beregne dit samlede CO2e-aftryk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Transportvirksomheder møder i stigende grad krav til reduktion og dokumentation af de drivhusgasemissioner (GHG), der er forbundet med virksomhedens aktiviteter. Flere virksomheder får således forespørgsler om at kunne fremlægge CO2e-deklarationer og at kunne dokumentere målrettede klimaindsatser overfor kunder, samarbejdspartnere, investorer og myndigheder, men også internt i virksomheden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om CO2-beregneren

Denne CO ²-beregner er et overslag over dit CO ²-aftryk.

Tal og mellemregninger er lavet ud fra forskning om CO ²-udledninger inden for forskellige områder, fx tøj, mad og transport. Du kan se den fulde kildeliste i bunden af artiklen.

Alle udregninger er lavet med udgangspunkt i, at den enkelte hæfter kollektivt. Det betyder, at vi fx ikke modregner medpassagerer, hvis du pendler i bil med en eller flere kollegaer til arbejde.

Der er dog enkelte undtagelser. Ved brug af offentlig transport, bruger vi fx et estimat, som tager forbehold for forbruget per passager.

Ved CO ²-aftryk i hjemmet påregner vi også kun to personer per husstand. Har du flere personer i din husstand, vil dit CO ²-aftryk i hjemmet formentlig være højere end det tal, CO2-beregneren viser.
NB! Kg CO² pr KwH varierer gennem året. Det tal, som beregneren tager udgangspunkt i, er opdateret den 8. december 2021.
Det offentlige CO2-forbrug

CO2-beregneren medregner ikke det offentlige CO ²-forbrug i dit personlige CO ²-aftryk.

Det offentlige forbrug dækker fx over drift af hospitaler, institutioner og infrastruktur, og i Danmark er det offentlige CO ²-forbrug estimeret til at være 20 millioner ton CO ² om året.

I udregningen af, hvor meget CO ² hver indbygger i verden bør udlede, indgår det offentlige forbrug. Det vil sige, at hvis det offentlige forbrug bringes ned, vil grænsen for, hvor meget CO ² hver indbygger må udlede stige.

CO2 for mad

Din mad vil ofte stå for den største del af dit CO ²-forbrug.

Hvis du spiser kød alle ugens dage udleder du mere end to ton CO ² alene ved din diæt. At spise vegansk er den bedste diæt for klimaet, men det betyder ikke, at der ikke udledes CO ², når man helt undgår animalske produkter.

Det udleder fx CO ², hvis man spiser frugt og grønt, der er dyrket og fragtet hertil fra den anden side af kloden. Dertil er der også CO ²-udledning fra avl i drivhuse og brug af kunstgødning.

I CO ²-beregneren tages der ikke forbehold for, om du også har en sæson-baseret diæt. Har du det, vil det nedbringe dit CO ²-aftryk.

Kilderne bag CO2-beregneren

Her er en liste over de kilder, der er brugt til at lave Illustreret Videnskabs CO ²-beregner:

Calculation of emissions, miljolare.no

Hvad kan du selv gøre for klimaet?, Concito - Danmarks grønne tænketank

Sammenlign dit elforbrug, Energiselskabet SEAS-NVE

Brændværdier og CO2 emissionsfaktorer, Energistyrelsen, Danmark

The Megawatts behind Your Megabytes: Going from Data-Center to Desktop

Greenhouse gas emission intensity of electricity generation, European Environment Agency

Klimaklogt, Danmarks Naturfredningsforening

Energifakta Norge, Norwegian Ministry of Petroleum and Energy

Miljødeklarationer, HOFOR

Data has jumped 38x in 10 years, DecisionData.org

Global Energy Review 2021, International Energy Agency

Global Energy & CO2 Status Report 2019, International Energy Agency

Global Warming of 1,5 °C, IPCC

CO2 emissions, Our World in Data

# data[].attributes.attachment_link.title
CO2-beregner - Mål dit personlige CO2-aftryk

# data[].attributes.attachment_link.description
Brug vores CO2-beregner og få et indblik i, hvor meget CO2 du udleder - og om dit CO2-aftryk er bæredygtigt eller ej.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om emissionsfaktorerne
Emissionsfaktorerne viser CO ₂-udledningen pr. km. Emissionsfaktorerne er udarbejdet af DCE - Nationalt center for Miljø og Energi, som også har ansvaret for de nationale emissionsfaktorer. Derudover har DSB leveret de danske emissionsfaktorer for henholdsvis diesel- og eltog.

Årstal for emissionsfaktorer
Emissionsfaktoren for biler er fra 2020 mens emissionsfaktoren for fly er fra 2021. Emissionsfaktoren for tog er ikke blevet oplyst. Der kan være ændringer i emissionsfaktorerne over år. Det kan eks. skyldes, at der kommer nye og mere brændstofeffektive motorer i biler og fly. På baggrund af historisk data, vurderes ændringerne dog at være langsomt voksende.

Bil

Emissionsfaktorerne for brændstofbiler
Emissionsfaktoren for brændstofbiler er beregnet vha. et vægtet gennemsnit af henholdsvis diesel- og benzinbiler.

Udledning hvis flere personer, sidder i en bil
Bemærk, at hvis du sidder flere i bilen skal den samlede emission deles mellem antallet af personer i bilen.
Eksempel: En køretur i bil er udregnet til at udlede 1.200 gram CO ₂. Hvis der sidder fire personer i bilen er udledningen pr. person 1200/4 = 300 gram CO ₂.

Tog

Beregning af distancen ved togrejseeksempler
Togrejsens distance bygger på Google maps' opgørelse af distancen på veje, hvilket ikke altid er den helt korrekte distance, da togskinnerne ikke følger vejens forløb. Dette er dog den offentlig tilgængelig opgørelsesmetode, der falder tættest på den egentlige distance.

Fly

Emissionsfaktor for flyrejser
Emissionsfaktoren pr. km på fly er baseret på et gennemsnit af emissionsfaktorerne på fire særligt benyttede mellemdistanceruter for ansatte på Aarhus Universitet. Ruterne er Aarhus-Oslo, Billund-Frankfurt, Billund-Amsterdam & Billund-Paris.

Beregning af distancen ved flyrejseeksempler
Flyrejsens distance bygger på Google maps' opgørelse af fugleflugtsdistancen. Denne distance kan afvige lidt fra den egentlig fløjne distance, da der kan være forskellige årsager til, at flyene flyver en længere distance. Dette er dog den offentlig tilgængelig opgørelsesmetode, der falder tættest på den egentlige distance.

# data[].attributes.attachment_link.description
Om emissionsfaktorerne Emissionsfaktorerne viser CO 2-udledningen pr. km. Emissionsfaktorerne er udarbejdet af DCE - Nationalt center for Miljø og Energi, som også har ansvaret for de nationale emissionsfaktorer. Derudover har DSB leveret de danske emissionsfaktorer for henholdsvis diesel- og eltog. Årstal for emissionsfaktorer Emissionsfaktoren for biler er fra 2020 mens emissionsfaktoren for fly er fra 2021.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vælg ekstra udstyr

Adfærdsregulerende tiltag

Vælg og indtast data

Køretøjets totalvægt
(egenvægt + nyttelast) [kg]

Antal køretøjer af denne type

Årlig kørsel pr. køretøj [km]

Gearskifte (aggressivitet)

Dine aktuelle forudsætninger - her kan du ændre standard-værdierne bag beregningerne

Beregning

Find optimale tiltag

Tiltag

Estimeret pris [kr]

Ændring i Årlig forbrug [l/år]

Ændring i Brændstofomkostning [kr/år]

Ændring i Direkte CO2 [tons/år]

Ændring i Total CO2 [tons/år]

Tilbagebetalingstid [år]

CO2 pris [kr/ton]

Flåde 1

Flåde 2

# data[].attributes.attachment_link.description
Adfærdsregulerende tiltag Køretøjets totalvægt (egenvægt + nyttelast) [kg] Antal køretøjer af denne type Årlig kørsel pr. køretøj [km] Gearskifte (aggressivitet) Tiltag Estimeret pris [kr] Ændring i Årlig forbrug [l/år] Ændring i Brændstofomkostning [kr/år] Ændring i Direkte CO2 [tons/år] Ændring i Total CO2 [tons/år] Tilbagebetalingstid [år] CO2 pris [kr/ton]

# data[].attributes.attachment_link.description
Elbiler er klart bedre for klimaet end benzin- og dieseldrevne biler, fastslår en grundig totalvurdering af mange nye biler. Men det er ikke kun sort og hvidt. Der findes elbiler, der udleder lige så meget CO2 som en dieselbil, når alt regnes med. Se, hvordan 61 biler af alle slags klarer sig.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elbiler er kommet for at blive, og det vælter ind med nye modeller på markedet i Danmark. Vi har lavet en samlet liste med alle elbiler i Danmark i 2023 - inklusive priser og rækkevidde på de forskellige modeller. TEKST Bilbasen FOTO PR (4. marts 2021 - opdateret 5. december 2023) Elbiler i Danmark i [...]

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor meget forurener en elbil egentlig? Få svaret på hvor meget CO2 en elbil udleder, og bliv klogere på hvordan CO2-regnskabet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mange kommuner taler om at reducere hastighederne i byerne til 30 km/t med henblik på at reducere CO2 udledningen og forbedre trafiksikkerheden.

Nedenstående figur er hentet fra EU's officielle model for beregning af emissioner fra fossilbiler. Den viser, at det faktisk kræver mere CO2 pr km at køre med 30 km/t end med 50 km/t.

Figuren viser, at der udledes mindst CO2, når bilerne kører med 60-80 km/t. Ved højere hastigheder stiger luftmodstanden, og det kræver derfor mere CO2 for at opretholde hastigheden. CO2-udledningen stiger også ved lavere hastigheder som følge af dårlig motoreffektivitet ved lave hastigheder.

Så det er isoleret set ikke de lavere hastigheder på vejene i byerne, der reducerer CO2 udledningen.

Men trafikbilledet i byerne er mere nuanceret. Bilerne i byerne vil ofte skulle stoppe ved kryds og signalanlæg, og denne nedbremsning betyder, at der skal anvendes CO2 til at øge hastigheden igen.

Jeg har via mit arbejde i firmaet IntelliGo for Vejdirektoratet udviklet en model for bilernes CO2 forbrug i signalanlæg.

Modellen viser, at det fx. kræver ca. 100 g Co2 at få en stoppet bil op på 30 km/t igen. Det tilsvarende tal er ca. 170g CO2 for at accelerere op til 50 km/t igen.

Bilerne anvender jvf ovenstående figur til sammenligning ca. 25 g CO2 som følge af rulle og luftmodstand de sidste 150 frem til krydset.

Så selv om hastighedsbegrænsningerne i byerne isoleret set ikke reducerer CO2 udledningen, så kan der spares CO2 udledning ved lavere hastigheder som følge af mindre CO2 udledning fra nedbremsningerne.

Bilernes CO2 udledning i byerne hænger således tæt sammen med hvor mange biler, der skal bremse ned ved trafiksignalerne.

Så det er meget vigtigt at fokusere på optimering af signalanlæggene, så færre biler skal stoppe ved signalanlæggene.

Og hvis vi ser på vore motorveje, så er der her også CO2 besparelser ved at reducere hastighedsgrænserne.

Meget tankevækkende.

# data[].attributes.attachment_link.title
30 km/t øger CO2 udledningen | Ingeniøren

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange kommuner taler om at reducere hastighederne i byerne til 30 km/t med henblik på at reducere CO2 udledningen og forbedre trafiksikkerheden. Nedenstående figur er hentet fra EU's officielle model for beregning af emissioner fra fossilbiler. Den viser, at det faktisk kræver mere CO2 pr km at køre med 30 km/t end med 50 km/t.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den bil du sidst kørte i udleder cirka 130 kg CO2 på tusinde kilometer. Det er det gennemsnitlige niveau for danske biler i 2021.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alle kan på en enkel og simpel måde spare mellem 15-30 % brændstof. De fleste af os ved godt, at man ikke skal køre 60 kilometer i timen i andet gear, eller sidde og gasse op for rødt lys. Alligevel er der både penge og CO2-udslip at spare, hvis vi er lidt mere opmærksomme på, hvordan vi kører mest miljørigtigt. Du skal naturligvis vælge en bil, som kører langt på literen, og tanke den op med det mest "grønne" brændstof. Derudover skal du f.eks. også huske at tjekke dæktrykket jævnligt. Jo lettere bilen er, jo bedre. Så husk at fjerne tunge ting fra bagagerummet og afmontere tagbagagebæreren, når du ikke bruger den. Miljøhensyn handler også om at holde bilen i god stand:

Overhold serviceeftersynene.

Tjek oliestanden med jævne mellemrum, så din bil kører så effektivt som muligt.

Hvis alle bilister i EU praktiserer miljørigtig kørsel ("ECO Driving") og kører med omtanke, sparer vi miljøet for 50 millioner tons CO2. Det svarer til 15 milliarder kroner i udgifter til brændstof. Så hvis du vil lære at spare penge på brændstof og være med til at udlede mindre CO2, så bør du læse de følgende afsnit om miljørigtig kørsel, herunder:

Hvordan påvirker din kørsel klimaet?

Hvordan påvirker dine dæk og dæktryk klimaet?

Samt de 10 råd til, hvordan du spare på brændstoffet og reducere CO2-udslip

Nye biler udleder i gennemsnit 164 kg CO2 pr. 1000 km. Der er stor forskel på udledningen af CO2 fra de forskellige modeller. For hver 1000 km udleder de mest forslugende biler 444 kg CO2, mens den bedste model er nede på 109 kg. Det svarer til henholdsvis 5,4 og 24,4 km pr. liter. En almindelig personbil kan spare 25 gram CO2 pr. kilometer, ved at sænke farten med 10 kilometer fra 120 til 110 km/t. Da danske biler kører omkring 10.000 millioner kilometer om året på motorvejene, vil CO2 besparelsen være ca. 250.000 tons pr. år. Vores biler gør hverdagen let og behagelig. Men kørslen i biler er også en voldsom belastning for miljøet. Næst efter energiproduktionen til opvarmningen af vores huse, så står transporten for den største CO2-belastning af miljøet, og personbilerne bidrager med mere end halvdelen af den udledning. Derefter kommer vare- og lastbiler og busser. Vi er glade for vores biler. De seneste 15 år er der kørt 19 procent flere biler ud på vejene her i Danmark. Hvis vi gav os til at tælle alle personbiler her i landet, så ville vi nå op på mere end to millioner, og de bidrager godt til CO2-udledningen. I 2005 sendte de danske personbiler 7 millioner ton CO2 ud i atmosfæren.

Hvis du ikke har det korrekte dæktryk, vil du forbruge mere brændstof. Derfor er det vigtigt, at du jævnligt tjekker dæktrykket. Du kan spare op til 5% i brændstofforbrug, når du har det rette dæktryk. Er det bare 0,5 bar for lavt forøges benzinforbruget med 2 - 3%. Besøg servicestationen med det ene formål at tjekke bilens dæktryk, mindst en gang om måneden. Du får det ofte ikke gjort, når du tanker og har for travlt. Lad f.eks. måling af dæktrykket være en normal procedure, når du kører bilen til vask. Vær opmærksom på, at det anbefalede dæktryk kan ændres, når du skifter dæktype på din bil eller sætter smarte, brede fælge på, eller kører med meget bagage. Læs afsnittet om dæk og dæktryk i bilens instruktionsbog, før du kører på servicestationen for at tjekke dæktryk. Så vil du kende din bils anbefalede dæktryk på forhånd, og du skal ikke stresse med at finde informationen, når du står med dæktryksmåleren i hånden. Mange nyere biler har oplysninger om det korrekte dæktryk placeret på en label på indersiden af tankdækslet.

8. Kør i det rigtige gear

Du skal altid køre i det højest mulige gear, så du holder omdrejningstallet nede. Men pas på, at bilen ikke sejtrækker.

Start bilen, når den står i 1. gear og kom op i fart så hurtigt som muligt

Allerede ved ca. 55 km/t kan du skifte til 5. gear

Spring gerne gear over

Du får ubegrænset adgang til undervisning og teoriprøver

Hvis du har fået frataget kørekortet, og du skal bestå teoriprøven igen

Vil du blive en endnu bedre bilist?
Test dig selv og undgå klip i kørekortet

# data[].attributes.attachment_link.title
Miljørigtig kørsel - Skån miljøet og spar penge - BedreBilist.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs om din kørsels påvirkning på miljøet, og få 10 gode råd til at køre miljørigtigt , hvor ved du kan spare mange penge.

# data[].attributes.attachment_link.description
Omstilling af den danske transportsektor er nødvendig for at reducere vores klimabelastning. Elbilerne kører på strøm i stedet for fossile brændstoffer. Det giver også mindre støj- og luftforurening.