# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Barns tidiga teckenspråksutveckling: med illustrationer av Lena Johansmide 2012 (Swedish) Report (Other academic)

Place, publisher, year, edition, pages

Stockholm: Institutionen för lingvistik, Stockholms universitet , 2012. , p. 70

Series
Forskning om teckenspråk ; XXII
Keywords [sv]

teckenspråk, språkutveckling National Category General Language Studies and Linguistics Research subject Sign Language

Identifiers

URN: DiVA, id: urn:nbn:se:su:diva-81202 OAI: oai:DiVA.org:su-81202 diva2:560312

2012-10-122012-10-122018-01-12 Bibliographically approved

Open Access in DiVA

fulltext (7213 kB) 2571 downloads

fulltext application/pdf

Search in DiVA

By author/editor

Bergman, Brita

By organisation

Sign Language

On the subject

General Language Studies and Linguistics

Search outside of DiVA

Total: 2571 downloads

The number of downloads is the sum of all downloads of full texts. It may include eg previous versions that are now no longer available

Total: 6448 hits

# data[].attributes.attachment_link.title
Barns tidiga teckenspråksutveckling: med illustrationer av Lena Johansmide

# data[].attributes.attachment_link.description
Barns tidiga teckenspråksutveckling: med illustrationer av Lena Johansmide 2012 (Swedish) Report (Other academic) Place, publisher, year, edition, pages Stockholm: Institutionen för lingvistik, Stockholms universitet , 2012. , p.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ei stor lekematte til å pirre nysgjerrigheten for dyr, tegn og tegnspråk.
www.statped.no/tegnskatter

Tegnskatter er ei stor lekematte på 150×230 cm. Matta er en tegnet verden av dyr og tegn fra norsk tegnspråk. Hele 66 tegn for dyr rammer inn verden; mange tegn å lære og mange dyr å finne igjen på matta. Det artigste blir nok å gå på skattejakt. Tegnskatter skjuler nemlig 10 tegnspråklige videoskatter, alle presentert av Ipek D. Mehlum.

"Hiv og hoi, Landkrabber: Finn skattemerkene, skann disse med appen Arilyn og vips er skattene å se på skjermen." (Appen bruker AR-teknologi)

" Grunnskolen småskoletrinnet

# data[].attributes.attachment_link.description
Ei stor lekematte til å pirre nysgjerrigheten for dyr, tegn og tegnspråk. www.statped.no/tegnskatter Tegnskatter er ei stor lekematte på 150×230 cm. Matta er en tegnet verden av dyr og tegn fra norsk tegnspråk. Hele 66 tegn for dyr rammer inn verden; mange tegn å lære og mange dyr å finne igjen på matta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kunnskapsoversikt - Tegnspråkopplæring i barnehage 31.01.2020 (2)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tegnordbok apper

les mer

Minetegn.no

les mer

Tegnbanken.no

les mer

Tegnordbok og Minetegn apper:

Tegnene er hentet fra Norsk tegnordbok som du finner på www.tegnordbok.no.
Statped læringsressurser og teknologiutvikling har ansvar for Norsk tegnordbok på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet.

Tegnene er hentet fra Norsk tegnordbok som du finner på www.tegnordbok.no. Denne appen viser tegnene som ligger på nettet, og den kan derfor bare brukes hvis du har nettforbindelse.
Du kan lage en egen favorittliste med tegn ved å merke tegnet med stjerne.
Du kan bla til forrige eller neste tegn ved å sveipe fingeren over videobildet.
Du kan velge gruppesymbolet for å se ulike grupper av tegn.
Hvis du vil ha tegnene tilgjengelig uten nettforbindelse, kan du bruke appen Tegnordbok MINI (begrenset til 1000 tegn).

Denne appen inneholder 1000 tegn. Tegnene lastes ned på appen, slik at du kan bruke den uten nettforbindelse.
Du kan lage en egen favorittliste med tegn ved å merke tegnet med stjerne.
Du kan bla til forrige eller neste tegn ved å sveipe fingeren over videobildet.
Du kan velge gruppesymbolet for å se ulike grupper av tegn.

Tjenesten minetegn er under avvikling

MERK - Tjenesten minetegn er under avvikling - se info www.minetegn.no

Alternativ til å laste ned appene:

www.tegnordbok.no fungerer også på mobil. Legg den gjerne til som snarvei på hjemskjermen, så har du rask og enkel tilgang. Dette gjør du slik:
1) Åpne www.tegnordbok.no i nettleseren på din mobil.
2) Legg til snarvei

* Apple iOS: Trykk del (symbol -> firkant med pil opp) og velg "Legg til på Hjem-skjerm"
* Android: Trykk meny (symbol -> ofte firkant med 3 prikker) og velg "Legg til startsiden"

Tegnordbok hjelp:

Når du har markert et ord i ordlisten kan du bruke piltastene på tastaturet (opp og ned) for kjapt å se gjennom alle ordene.

Når du klikker på et eksempel på bruk av et tegn vil du se den norske oversettelsen under videovinduet.

Ta kontakt med oss om du har spørsmål vedrørende tegnordbok eller tilhørende tjenester. Kontakt oss på post@tegnordbok.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Statped har ansvar for prosjektet Norsk tegnordbok på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet. Oppgaven er å registrere, dokumentere og publisere tegn som er i bruk av døve i Norge. Statped læringsressurser og teknologiutvikling har ansvar for Norsk tegnordbok på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet.

# data[].attributes.attachment_link.description
TegnStart - nå også med leksjon 3! Gå til nettsted eller les mer om TegnStart på www.erher.no/se-mitt-spraak/tegnstart/ og www.statped.no/tegnstart

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
20 hverdagsaktiviteter, verdt å snakke om! Les mer på www.statped.no/tegnkort
Lotta og Milo gjør mange ulike aktiviteter, noen av dem er å pusse tenner, bygge tårn, stå på skøyter og å ta på bilbelte. Å tisse og bæsje er også med, men det er det hunden Terra som gjør. Oversikt over aktivitetene.

Aktivitetene presenteres som bilde, video, tegnillustrasjoner og skriftlige ord. For video, last ned appen Arilyn ( iOS eller Android) og skann bildene med ensfarget bakgrunn.

Rammeplan for barnehagen

TegnKort egner seg godt til det daglige arbeidet med språkstimulering i barnehagen. TegnKort retter seg både til tegnspråklige barn, og barn som ikke har norsk tegnspråk som et av sine språk. Tegnkort kan være et bidrag til tegnspråklige samtaler, men også brukes for å skape nysgjerrighet om norsk tegnspråk. For de barna som ikke har norsk tegnspråk som sitt språk, er ønsket at barna skal få kjennskap til og litt ferdigheter i norsk tegnspråk. Hensikten er å fremme positive holdninger til norsk tegnspråk.

# data[].attributes.attachment_link.description
20 hverdagsaktiviteter, verdt å snakke om! Les mer på www.statped.no/tegnkort Lotta og Milo gjør mange ulike aktiviteter, noen av dem er å pusse tenner, bygge tårn, stå på skøyter og å ta på bilbelte. Å tisse og bæsje er også med, men det er det hunden Terra som gjør.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et gjettespill: Hva er tegnet?
Les mer på www.statped.no/vendogvipp

30 vippekort til å pirre barns nysgjerrighet for dyr, tegn og tegnspråk.
Spre kortene utover med illustrasjonssiden vendt opp, og gjett tegnene for det som illustreres. For fasit; vend kortene og vipp!

Å gjette tegnene er ikke lett. Dyr har mange ulike egenskaper, og tegn har mange detaljer som det er vanskelig å gjette seg til. Og akkurat det kan være greit å erfare!

" Grunnskole
"" Tegnspråk 1.-4. trinn

Kompetansemål fra læreplan: Norsk tegnspråk (Læreplan av 2020)

Kompetansemål etter 2. trinn
* avlese og følge regler for turtaking i tegnspråksamtaler
* utforske hvordan valg av tegn og mimikk gir forskjellig mening i tegnspråktekster
* beskrive, fortelle og gi uttrykk for egne meninger på norsk tegnspråk

Kompetansemål etter 4. trinn
* avlese, følge regler for turtaking og gi tilbakemelding i tegnspråksamtaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Et gjettespill: Hva er tegnet? Les mer på www.statped.no/vendogvipp 30 vippekort til å pirre barns nysgjerrighet for dyr, tegn og tegnspråk. Spre kortene utover med illustrasjonssiden vendt opp, og gjett tegnene for det som illustreres. For fasit; vend kortene og vipp! Å gjette tegnene er ikke lett.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
www.statped.no/tegnrik
Visste du at norsk tegnspråk har ulike tegn for å uttrykke at noen "spiller" piano, fotball eller dataspill? TegnRik går ut på å finne riktig tegn til ulike aktiviteter. En kan spille TegnRik som lotto, memory eller som gjettespill. Les mer om de ulike spillemåtene på www.statped.no/tegnrik.
TegnRik har også et digitalt innhold. Skann kortene med appen Arilyn for tegnspråklige beskrivelser av det kortene illustrerer (AR-teknologi).

" Grunnskole
"" Tegnspråk 1.-4. trinn

Kompetansemål fra læreplan: Norsk tegnspråk (Læreplan av 2020)

Kompetansemål etter 2. trinn
* avlese og følge regler for turtaking i tegnspråksamtaler
* utforske hvordan valg av tegn og mimikk gir forskjellig mening i tegnspråktekster
* beskrive, fortelle og gi uttrykk for egne meninger på norsk tegnspråk

Kompetansemål etter 4. trinn
* avlese, følge regler for turtaking og gi tilbakemelding i tegnspråksamtaler

# data[].attributes.attachment_link.description
www.statped.no/tegnrik Visste du at norsk tegnspråk har ulike tegn for å uttrykke at noen "spiller" piano, fotball eller dataspill? TegnRik går ut på å finne riktig tegn til ulike aktiviteter. En kan spille TegnRik som lotto, memory eller som gjettespill. Les mer om de ulike spillemåtene på www.statped.no/tegnrik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tegnmyggen og knottene består av en spilleske og en egen nettside. Spillesken inneholder dyrelotto, svarteper, memory, en tallinje og to temaplakater - alle med tegn fra norsk tegnspråk.

På nettsiden med tips er det tips om hvordan dere kan komme i gang med å bruke tegn i barnehagen, og linker til nyttige læringsverktøy og andre digitale ressurser.

" Grunnskole
"" Tegnspråk 1.-2. trinn

# data[].attributes.attachment_link.description
Tegnmyggen og knottene består av en spilleske og en egen nettside. Spillesken inneholder dyrelotto, svarteper, memory, en tallinje og to temaplakater - alle med tegn fra norsk tegnspråk. På nettsiden med tips er det tips om hvordan dere kan komme i gang med å bruke tegn i barnehagen, og linker til nyttige læringsverktøy og andre digitale ressurser.

# data[].attributes.headline
Har tegnspråklige barn samme rettigheter? - kapittel 16

# data[].attributes.subject
Har tegnspråklige barn samme rettigheter? - kapittel 16

# data[].attributes.attachment_link.description
Issuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online. Easily share your publications and get them in front of Issuu's millions of monthly readers.

# data[].attributes.attachment_link.description
Statped har ansvar for prosjektet Norsk tegnordbok på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet. Oppgaven er å registrere, dokumentere og publisere tegn som er i bruk av døve i Norge. Statped læringsressurser og teknologiutvikling har ansvar for Norsk tegnordbok på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Til hovedinnhold
Aktiver Javascript i din nettleser for en bedre opplevelse på regjeringen.no

FNs barnekonvensjon er en internasjonal avtale som gir barn og unge under 18 år et særskilt menneskerettighetsvern. Den gir barna de samme grunnleggende rettigheter, uansett hvem de er og hvor de bor.

FNs konvensjon om barnets rettigheter

FNs konvensjon om barnets rettigheter (Barnekonvensjonen) er en internasjonal avtale om barns rettigheter. Den gir alle barn og unge under 18 år rett til å ha en trygg og god oppvekst, uansett hvem de er og hvor de bor.

Rapport til FN om barnekonvensjonen

Norske styresmakter har levert ein ny rapport om korleis FNs barnekonvensjon blir gjennomført i Noreg. Det er femte gong Noreg rapporterer om arbeidet med å følgje opp og styrke posisjonen til barnekonvensjonen.

Rapporter om FNs barnekonvensjon

FN har en egen barnekomité som skal følge med på om landene gir barn de rettighetene de har krav på. Derfor skal landene sende rapport hvert femte år til komitéen for å fortelle hvordan de jobber med å oppfylle barnekonvensjonen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Til hovedinnhold Aktiver Javascript i din nettleser for en bedre opplevelse på regjeringen.no FNs barnekonvensjon er en internasjonal avtale som gir barn og unge under 18 år et særskilt menneskerettighetsvern. Den gir barna de samme grunnleggende rettigheter, uansett hvem de er og hvor de bor.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eiere av private barnehager kan i vedtektene bestemme at verdiene i loven § 1 ikke skal forankres i den kristne og humanistiske arv og tradisjon.

Private barnehager og barnehager eiet eller drevet av menigheter innen Den norske kirke kan i vedtektene fastsette særlige bestemmelser om tros- eller livssynsformål.

Barnehagen skal være en pedagogisk virksomhet.

Barnehagen skal gi barn muligheter for lek, livsutfoldelse og meningsfylte opplevelser og aktiviteter.

Barnehagen skal ta hensyn til barnas alder, funksjonsnivå, kjønn, sosiale, etniske og kulturelle bakgrunn, herunder samiske barns språk og kultur.

Barnehagen skal formidle verdier og kultur, gi rom for barns egen kulturskaping og bidra til at alle barn får oppleve glede og mestring i et sosialt og kulturelt fellesskap.

Barnehagen skal støtte barns nysgjerrighet, kreativitet og vitebegjær og gi utfordringer med utgangspunkt i barnets interesser, kunnskaper og ferdigheter.

Barnehagen skal ha en helsefremmende og en forebyggende funksjon og bidra til å utjevne sosiale forskjeller.

Departementet fastsetter nærmere regler om barnehagens innhold og oppgaver (rammeplan) ved forskrift.

Barnehagens eier kan tilpasse rammeplanen til lokale forhold.

Med utgangspunkt i rammeplan for barnehagen skal samarbeidsutvalget for hver barnehage fastsette en årsplan for den pedagogiske virksomheten.

Barn i barnehagen har rett til å gi uttrykk for sitt syn på barnehagens daglige virksomhet og i saker som gjelder dem selv.

Barn skal jevnlig få mulighet til aktiv deltakelse i planlegging og vurdering av barnehagens virksomhet.

Barnets synspunkter skal tillegges vekt i samsvar med dets alder og modenhet.

I alle handlinger og avgjørelser som gjelder barn i barnehagen, skal hva som er best for barnet, være et grunnleggende hensyn.

For å sikre samarbeidet med barnas hjem, skal hver barnehage ha et foreldreråd og et samarbeidsutvalg.

Foreldrerådet består av foreldrene til alle barna. Foreldrerådet skal fremme foreldrenes fellesinteresser og bidra til at samarbeidet mellom barnehagen og foreldregruppen skaper et godt barnehagemiljø. Er det i forskrift etter § 20 satt en maksimalgrense for foreldrebetaling, kan bare foreldrerådet samtykke til foreldrebetaling utover dette.

Samarbeidsutvalget skal være et rådgivende, kontaktskapende og samordnende organ. Samarbeidsutvalget består av foreldre og ansatte i barnehagen, slik at hver gruppe er likt representert. Barnehagens eier kan delta etter eget ønske, men ikke med flere representanter enn hver av de andre gruppene.

Barnehageeieren skal sørge for at saker av viktighet forelegges foreldrerådet og samarbeidsutvalget.

Virksomheter som har ansvar for barn under opplæringspliktig alder, plikter å søke godkjenning som barnehage når:

Virksomheter etter første ledd må være godkjent før driften settes i gang.

Kommunale og private barnehager skal ha vedtekter. Vedtektene skal gi opplysninger som er av betydning for foreldrenes forhold til barnehagen, herunder om

Barnehageeier skal ha internkontroll for å sikre at kravene i denne loven med forskrifter følges.

Internkontrollen skal være systematisk og tilpasset barnehagens størrelse, egenart, aktiviteter og risikoforhold.

Ved internkontroll etter denne paragrafen skal barnehageeier

Kommunen er lokal barnehagemyndighet. [Kommunen skal gi veiledning om og påse at barnehagene drives i samsvar med bestemmelsene i denne loven med forskrifter, med unntak av bestemmelsene i kapittel V med forskrifter.] ​1

Kommunen har plikt til å tilby plass i barnehage til barn under opplæringspliktig alder som er bosatt i kommunen, jf. § 16. Utbyggingsmønster og driftsformer skal tilpasses lokale forhold og behov.

Kommunen har ansvaret for at barnehagetilbudet til samiske barn i samiske distrikt bygger på samisk språk og kultur. I øvrige kommuner skal forholdene legges til rette for at samiske barn kan sikre og utvikle sitt språk og sin kultur.

Hver kommune skal opprette og føre register til bruk for Arbeids- og velferdsetaten i forbindelse med kontroll av beregning og utbetaling av kontantstøtte etter kontantstøtteloven. Registeret kan samkjøres mot Arbeids- og velferdsetatens register over mottakere av kontantstøtte. Departementet gir forskrift om føringen av registeret, hvilke opplysninger registeret skal inneholde, og behandlingen av disse opplysningene.

Kommunen har rett til innsyn i dokumenter og adgang til barnehagelokaler i den utstrekning dette anses nødvendig for å ivareta kommunens oppgaver som barnehagemyndighet.

0

Endret ved lover 18 juni 2010 nr. 26 (ikr. 1 aug 2010 iflg. res. 18 juni 2010 nr. 827), 19 juni 2020 nr. 91 (ikr. 1 jan 2021 iflg. res. 11 des 2020 nr. 2710). Endres ved lov 19 juni 2020 nr. 91 (ikr. fra den tid Kongen bestemmer, gjelder første ledd andre punktum).

1

Annet punktum ikke i kraft.

Fylkesmannen er klageinstans for vedtak fattet av kommunen etter §§ 14 og 15, § 19 første ledd, §§ 24 til 26, §§ 35 til 38, § 53 og der det følger av forskrift gitt i medhold av denne loven.

Kommunen avgjør søknader om godkjenning etter en vurdering av barnehagens egnethet ut fra formål og innhold, jf. §§ 1, 1a og 2.

Kommunen kan ved godkjenningen sette vilkår for driften med hensyn til antall barn, barnas alder og oppholdstid.

Kommunens vedtak kan påklages til fylkesmannen.

Barn som fyller ett år senest innen utgangen av august det året det søkes om barnehageplass, har etter søknad rett til å få plass i barnehage fra august i samsvar med denne loven med forskrifter.

Barn som fyller ett år i september, oktober eller november det året det søkes om barnehageplass, har etter søknad rett til å få plass i barnehage innen utgangen av den måneden barnet fyller ett år i samsvar med denne loven med forskrifter.

Barnet har rett til plass i barnehage i den kommunen der det er bosatt.

Søknadsfrist til opptaket fastsettes av kommunen.

Alle godkjente barnehager i kommunen skal samarbeide om opptak av barn. Kommunen skal legge til rette for en samordnet opptaksprosess, der det tas hensyn til barnehagenes mangfold og egenart. Brukernes ønsker og behov skal tillegges stor vekt ved selve opptaket. Ved en samordnet opptaksprosess skal likebehandling av barn og likebehandling av kommunale og private barnehager sikres.

Forvaltningsloven kapittel IV til VI gjelder ikke for opptak i barnehage. Departementet kan gi forskrift om behandling av søknader om opptak i barnehage.

Barn med nedsatt funksjonsevne har rett til prioritet ved opptak i barnehage. Det skal foretas en sakkyndig vurdering for å vurdere om barnet har nedsatt funksjonsevne.

Barn som det er fattet vedtak om etter barnevernloven §§ 4-12 og 4-4 annet og fjerde ledd, har rett til prioritet ved opptak i barnehage.

Kommunen har ansvaret for at barn med rett til prioritet får plass i barnehage.

Kapitlet gjelder for private barnehager som mottar tilskudd etter § 19.

Formålet med kapitlet er å sørge for at offentlige tilskudd og foreldrebetaling kommer barna i barnehagen til gode.

Dersom barnehagen oppfyller kravene i § 23, kan barnehagen disponere et eventuelt overskudd fritt.

Barnehagen skal bare dekke kostnader som direkte gjelder godkjent drift av barnehagen.

Barnehagen skal ikke overfor eieren, eierens nærstående eller selskap i samme konsern som eier foreta transaksjoner og dekke kostnader på vilkår eller med beløp som avviker fra eller overstiger det som ville vært fastsatt mellom uavhengige parter.

Barnehagen skal ikke ha vesentlig lavere personalkostnad per heltidsplass enn det som er vanlig i tilsvarende kommunale barnehager.

Barnehagen skal kunne dokumentere at offentlige tilskudd og foreldrebetaling er brukt i samsvar med denne paragrafen.

Departementet kan gi forskrift om regnskap, revisjon og rapportering.

Bemanningen må være tilstrekkelig til at personalet kan drive en tilfredsstillende pedagogisk virksomhet.

Barnehagen skal minst ha én ansatt per tre barn når barna er under tre år og én ansatt per seks barn når barna er over tre år. Barn skal regnes for å være over tre år fra og med august det året de fyller tre år.

Kommunen kan gi dispensasjon fra kravet til grunnbemanning i andre ledd første punktum for inntil ett år av gangen når særlige hensyn tilsier det. Barnehageeieren skal legge uttalelse fra barnehagens samarbeidsutvalg ved søknaden.

Kommunens vedtak etter tredje ledd kan påklages til fylkesmannen.

For å bli fast eller midlertidig ansatt i barnehage må personer med et annet førstespråk enn norsk eller samisk ha avlagt en norskprøve og ha oppnådd nivå A2 på delprøven i skriftlig framstilling og nivå B1 på delprøvene i leseforståelse, lytteforståelse og muntlig kommunikasjon. Nivåene A2 og B1 skal tilsvare nivåene beskrevet i Det felles europeiske rammeverket for språk.

Kravet om norskprøve etter første ledd gjelder ikke for

Dersom det er pedagogisk forsvarlig, kan barnehageeier ansette personer som ikke oppfyller kravet til norskprøve.

For å bli fast eller midlertidig ansatt som styrer eller pedagogisk leder, må personer med utenlandske yrkeskvalifikasjoner dokumentere norskferdigheter ved å ha

Barnehageeier kan godta annen dokumentasjon av norskferdigheter.

Kravet om norskferdigheter gjelder ikke for personer som har norsk, samisk, svensk eller dansk som førstespråk. Kravet om norskferdigheter gjelder heller ikke for stillinger i barnehager som gir et tilbud på et annet språk enn norsk.

Departementet kan gi forskrift om dispensasjon fra kravet om norskferdigheter.

Den som skal ansettes fast eller midlertidig i barnehage skal legge frem politiattest som nevnt i politiregisterloven § 39 første ledd.

Barnehageeier og kommunen som barnehagemyndighet kan kreve politiattest som nevnt i første ledd for andre personer som regelmessig oppholder seg i barnehagen eller har vesentlig innflytelse på barnehagens drift.

Personer som er dømt for seksuelle overgrep mot mindreårige er utelukket fra fast eller midlertidig ansettelse i barnehager. I andre tilfeller må konsekvensene av merknader på politiattesten vurderes i det enkelte tilfellet.

Departementet gir nærmere forskrifter om gjennomføring av denne paragrafen.

0

Kapitlet med § 19 a til § 19 h tilføyd ved lov 17 juni 2016 nr. 65 (ikr. 1 aug 2016 iflg. res. 17 juni 2016 nr. 679), endret ved 19 juni 2020 nr. 91 (ikr. 1 jan 2021 iflg. res. 11 des 2020 nr. 2710, endret paragrafnummer og kapittelnummer).

Barn under opplæringspliktig alder har rett til spesialpedagogisk hjelp dersom de har særlige behov for det. Dette gjelder uavhengig av om de går i barnehage.

Formålet med spesialpedagogisk hjelp er å gi barn tidlig hjelp og støtte i utvikling og læring av for eksempel språklige og sosiale ferdigheter.

Spesialpedagogisk hjelp kan gis til barnet individuelt eller i gruppe. Hjelpen skal omfatte tilbud om foreldrerådgivning.

Kommunen skal oppfylle retten til spesialpedagogisk hjelp for barn bosatt i kommunen.

Fylkeskommunen skal oppfylle retten til spesialpedagogisk hjelp etter denne loven for barn i barneverninstitusjon og barn som er pasient i helseinstitusjon eid av regionalt helseforetak, eller i privat helseinstitusjon med avtale med regionalt helseforetak.

Departementet kan gi forskrift om ansvar for utgifter til spesialpedagogisk hjelp, hvem som skal regnes som bosatt i kommunen, refusjon av andre kommuners eller fylkeskommuners utgifter til spesialpedagogisk hjelp, fylkeskommunens ansvar for rett til spesialpedagogisk hjelp for barn i barneverninstitusjon og fylkeskommunens ansvar for rett til spesialpedagogisk hjelp for barn som er pasienter i helseinstitusjon eid av regionalt helseforetak, eller i privat helseinstitusjon med avtale med regionalt helseforetak.

Før det blir utarbeidet en sakkyndig vurdering og fattet vedtak om spesialpedagogisk hjelp, skal det innhentes samtykke fra barnets foreldre. Foreldrene har rett til å gjøre seg kjent med innholdet i den sakkyndige vurderingen og til å uttale seg før det fattes vedtak.

Tilbudet om spesialpedagogisk hjelp skal så langt som mulig utformes i samarbeid med barnet og barnets foreldre, og det skal legges stor vekt på deres syn.

Det skal én gang i året utarbeides en skriftlig oversikt over den spesialpedagogiske hjelpen barnet har mottatt og en vurdering av barnets utvikling. Foreldrene og kommunen skal få denne oversikten og vurderingen.

Dersom barneverntjenesten har overtatt omsorgen etter barnevernloven §§ 4-8 eller 4-12, har barneverntjenesten rett til å ta avgjørelser etter dette kapittelet på vegne av barnet. Tilsvarende gjelder ved vedtak om flytteforbud etter barnevernloven § 4-8 og vedtak om plassering etter barnevernloven § 4-6 andre ledd.

Før kommunen eller fylkeskommunen fatter vedtak om spesialpedagogisk hjelp, skal det foreligge en sakkyndig vurdering av om barnet har særlige behov for spesialpedagogisk hjelp.

I den sakkyndige vurderingen skal det utredes og tas standpunkt til blant annet:

Departementet kan gi forskrift om innholdet i den sakkyndige vurderingen.

Kommunen eller fylkeskommunen fatter vedtak om spesialpedagogisk hjelp. Dersom vedtaket avviker fra den sakkyndige vurderingen, skal dette begrunnes i vedtaket.

Vedtaket skal inneholde:

Dersom barnet flytter til en annen kommune, skal vedtaket om spesialpedagogisk hjelp gjelde frem til det er fattet nytt vedtak i saken.

Barn under opplæringspliktig alder som har tegnspråk som førstespråk, eller som etter en sakkyndig vurdering har behov for tegnspråkopplæring, har rett til slik opplæring. Retten gjelder uavhengig av om barnet går i barnehage.

Kommunen skal oppfylle retten til tegnspråkopplæring for barn bosatt i kommunen. Før kommunen fatter vedtak om tegnspråkopplæring, skal det utarbeides en sakkyndig vurdering av den pedagogisk-psykologiske tjenesten.

Før det blir utarbeidet en sakkyndig vurdering og fattet vedtak om tegnspråkopplæring, skal det innhentes samtykke fra barnets foreldre. Foreldrene har rett til å gjøre seg kjent med innholdet i den sakkyndige vurderingen og til å uttale seg før det fattes vedtak.

Tilbudet om tegnspråkopplæring skal så langt som mulig utformes i samarbeid med barnet og barnets foreldre, og det skal legges stor vekt på deres syn.

Dersom barnet flytter til en annen kommune, skal vedtaket om tegnspråkopplæring gjelde frem til det er fattet nytt vedtak i saken.

Retten til skyss, tilsyn, reisefølge og innlosjering etter § 36 gjelder tilsvarende for barn med rett til tegnspråkopplæring.

Departementet kan gi forskrift om tegnspråkopplæring for barn under opplæringspliktig alder.

Alle som arbeider i barnehagen, skal følge med på hvordan barna i barnehagen har det.

Alle som arbeider i barnehagen, skal melde fra til barnehagens styrer dersom de får mistanke om eller kjennskap til at et barn ikke har et trygt og godt barnehagemiljø. Styreren skal melde fra til barnehageeieren i alvorlige tilfeller.

Ved mistanke om eller kjennskap til at et barn ikke har et trygt og godt barnehagemiljø, skal barnehagen snarest undersøke saken.

Når et barn eller foreldrene sier at barnet ikke har et trygt og godt barnehagemiljø, skal barnehagen undersøke saken og så langt det finnes egnede tiltak, sørge for at barnet får et trygt og godt barnehagemiljø. Det samme gjelder når en undersøkelse som barnehagen selv har satt i gang, viser at et barn ikke har et trygt og godt barnehagemiljø. Tiltakene skal velges på grunnlag av en konkret og faglig vurdering.

Barnehagen skal lage en skriftlig plan når det skal gjøres tiltak i en sak. I planen skal det stå

Enhver som utfører tjeneste eller arbeid etter denne loven, skal i sitt arbeid være oppmerksom på forhold som kan føre til tiltak fra barneverntjenesten.

Enhver som utfører tjeneste eller arbeid etter denne loven, skal uten hinder av taushetsplikt melde fra til barneverntjenesten uten ugrunnet opphold

Enhver som utfører tjeneste eller arbeid etter denne loven, plikter også å gi opplysninger etter pålegg i samsvar med barnevernloven § 6-4.

Barnehageeieren plikter å gi barnets bostedskommune de opplysningene som er nødvendige for å kunne føre et register som nevnt i § 10 fjerde ledd.

Loven trer i kraft fra den dag Kongen bestemmer. ​1

Når loven trer i kraft, oppheves lov 5. mai 1995 nr. 19 om barnehager. Vedtak som er truffet etter denne loven, gjelder inntil de faller bort eller blir endret etter loven her.

Lov 19. juni 1997 nr. 64 om endringer i lov 5. mai 1995 nr. 19 om barnehager oppheves straks.

Departementet kan gi forskrift med nærmere overgangsregler, som bestemmelser om overføringen av ansvaret for å føre tilsyn med økonomiske forhold i private barnehager fra kommunen til Utdanningsdirektoratet. Det kan også gis bestemmelser som viderefører bestemmelser i loven her om tilsyn, veiledning og reaksjonsmidler etter § § 8 første ledd andre punktum, 8 femte ledd, 9, 9 a, 9 b, 16 og 16 a, slik disse lød før 1. januar 2021.

0

Endret ved lov 19 juni 2020 nr. 91 (ikr. 1 jan 2021 iflg. res. 11 des 2020 nr. 2710, tidligere § 26) som endret ved lov 18 des 2020 nr. 155.

1

Fra 1 jan 2006 iflg. res. 17 juni 2005 nr. 613.

# data[].attributes.attachment_link.description
Eiere av private barnehager kan i vedtektene bestemme at verdiene i loven § 1 ikke skal forankres i den kristne og humanistiske arv og tradisjon. Private barnehager og barnehager eiet eller drevet av menigheter innen Den norske kirke kan i vedtektene fastsette særlige bestemmelser om tros- eller livssynsformål.

# data[].attributes.headline
Krav til kompetanse hos den som gir tegnspråkopplæring i bhg

# data[].attributes.subject
Krav til kompetanse hos den som gir tegnspråkopplæring i bhg

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du må aktivere Javascript i din nettleser for å kunne bruke Udirs regelverkstolkninger

Vi har besvart et spørsmål om kravet til kompetanse hos den som gir tegnspråkopplæring til barn under og i opplæringspliktig alder bør være likt.

Kompetansekravet som er oppstilt for å gi tegnspråkopplæring til barn i opplæringspliktig alder, jf. forskrift til opplæringsloven kapittel 14, kan ikke overføres til tegnspråkopplæring før opplæringspliktig alder. Men kommunen må allikevel sørge for at den som gir tegnspråkopplæring har tilstrekkelig kompetanse til å gi opplæring i henhold til vedtaket.

# data[].attributes.attachment_link.title
Krav til kompetanse hos den som gir tegnspråkopplæring

# data[].attributes.attachment_link.description
Du må aktivere Javascript i din nettleser for å kunne bruke Udirs regelverkstolkninger Vi har besvart et spørsmål om kravet til kompetanse hos den som gir tegnspråkopplæring til barn under og i opplæringspliktig alder bør være likt. Kompetansekravet som er oppstilt for å gi tegnspråkopplæring til barn i opplæringspliktig alder, jf.

# data[].attributes.headline
Masteravhandling om rett til tegnspråkopplæring

# data[].attributes.subject
Masteravhandling om rett til tegnspråkopplæring

# data[].attributes.attachment_link.title
Retten til opplæring i og på teiknspråk etter opplæringslova og barnehagelova

# data[].attributes.attachment_link.description
Temaet for denne oppgåva er retten til opplæring i og på teiknspråk etter opplæringslova og barnehagelova. Retten til teiknspråkopplæring er regulert i høvesvis opplæringslova § 2-6 (grunnskolen) og § 3-9 (vidaregåande skole) og barnehagelova § 19 h (barn under opplærings-pliktig alder).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her kan du lage din egen private tegnordbok som du kan dele med venner og kjente.

NB: Dette er en ny versjon av Minetegn som fungerer sammen med Minetegn-appen. Mer info her

Tegnordbok apper

les mer

Tegnordbok.no

les mer

Tegnbanken.no

les mer

# data[].attributes.attachment_link.description
Statped har ansvar for prosjektet Norsk tegnordbok pÃ¥ oppdrag fra Utdanningsdirektoratet. Oppgaven er Ã¥ registrere, dokumentere og publisere tegn som er i bruk av dÃ¸ve i Norge. Statped lÃ¦ringsressurser og teknologiutvikling har ansvar for Norsk tegnordbok pÃ¥ oppdrag fra Utdanningsdirektoratet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Denne boken gir en innføring i hvordan norsk tegnspråk er bygget opp og brukes, og forklarer likheter og ulikheter mellom norsk tegnspråk og andre språk, særlig norsk talespråk. Den gir også et innblikk i språkets historie og utbredelse, i tospråklighet og opplæringsrettigheter.

# data[].attributes.headline
På vei til å bli en god leser - kartlegging av tegnspråkutv.

# data[].attributes.subject
På vei til å bli en god leser - kartlegging av tegnspråkutv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kategori: Hørsel, Barnehage, Småtrinnet (1.-4.), Mellomtrinnet (5.-7.), Ungdomstrinnet, Kartleggingsmateriell, Bokmål, Statpeds ressurser

Last ned På vei til å bli en god leser(pdf).

Tillegg til materiellet
- Sjekkliste for kommunikativ kompetanse (Exel)
- Språkmarkører (Exel)

Om materiellet

Kartlegging er en viktig del av prosessen med å tilrettelegge opplæringen til den enkelte elev og er en forutsetning for å imøtekomme målsettingen i KL06 om tilpasset opplæring.

Kartleggingsmateriellet På vei til å bli en god leser... krever samarbeid blant skolens personale, eleven og hjemmet. Det kan blant annet brukes for å dokumentere og beskrive en tospråklig utvikling som er relevant for mange hørselshemmede barn. Imidlertid skal denne kartleggingen ikke erstatte formelle tester. Kartleggingen er deskriptiv og skal være til hjelp i å planlegge undervisningen, ved elev- og foreldresamtaler med mer. Den beskriver hva barn kan og ikke kan, de sterke sidene og hva de trenger å lære. Kartleggingen kan være et bøtemiddel som kan bidra til å belyse det faktiske metodemangfoldet som finnes i det audiopedagogiske fagfeltet, og som vi trenger for å møte behovene til denne svært heterogene elevgruppen.

Materiellet På vei til å bli en god leser... bygger på en oversettelse av et engelskspråklig kartleggingsmateriell (French,1999. Easterbrooks & Baker 2002.) med tilføyelser fra faglitteraturen, nyere forskning og forfatternes egne erfaringer fra klasserommet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kartleggingsmateriellet På vei til å bli en god leser ... er utarbeidet til bruk i før- og grunnskolen. Materiellet brukes til å kartlegge kommunikativ kompetanse og utvikling av lese- og skriveferdigheter hos døve og sterkt tunghørte barn og er til hjelp i å planlegge undervisning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Abstract

SAMMENDRAG

Tema

Denne oppgaven handler om den tidlige språkutviklingen i perioden fra 8 måneder til 18

måneder hos en døv gutt med døve foreldre. Språket er norsk tegnspråk. I norsk tegnspråklingvistikk

er det lite forsket på leksikalsk utvikling i tegnspråk hos døve barn av døve foreldre.

Et eneste unntak er Beate Øhres undersøkelse fra 1987. I denne oppgaven viser jeg hva som

karakteriserer denne tidlige tegnspråkutviklingen ved å presentere alle tegn og

tegnkombinasjoner som er registrert i denne perioden. Den tidlige språkutviklingen er presentert

gjennom ulike lingvistiske nivåer: fonologi, semantikk, morfologi og syntaks med hovedvekt på

de to første nivåene. Ut fra datamaterialet blir guttens utvikling sammenlignet med utviklingen

hos tegnspråklige barn fra andre tegnspråk, hos talespråklige barn og med norske voksne døves

tegnspråk.

Metode

Datainnsamlingen er bygget opp basert på direkte og indirekte observasjon, på dagbokføring og

på enkelte video-opptak. Vurderingen av resultatene ble jevnlig drøftet med andre

tegnspråkkyndige. Utvalgte eksempler er transkribert, presentert i tabeller og analysert.

Teori

Undersøkelsen er knyttet til modeller for språktilegnelse hos barn generelt og hos døve barn

spesielt. Teorien hos Clark (1993, 2003) har vært inspirerende, men også nyere litteratur om

tegnspråktilegnelse hos døve barn slik som Volterra & Erting (1994), Chamberlain, C. m.fl.

(2000) og Schick B. m.fl. (2006). Petitto (2002) skriver om en biologisk modell som viser at

hjernen har strukturer som viser kognitive prosesser, og at de bør ha språk (det være seg

talespråk eller tegnspråk) så tidlig som mulig for å få en harmonisk språkutvikling.

Funn

Jeg fant ut at det er individuelle variasjoner mellom min informant og andre barn både i forhold

til talespråk og tegnspråk. I tidlig barnespråkutvikling vet vi at det er vanlig med variasjoner fra

barn til barn. Jeg fant ut at informanten gjennomgikk de samme stadier og trekk som andre barn

selv om språkene representerer ulike språkkanaler; gestuelt-visuelt (tegnspråk) og vokaltauditivt

(talespråk). Når det gjelder fonologiske trekk, var det ikke mulig å sammenligne dette

med talespråklige barn, fordi den fonologiske strukturen i de to språkgruppene er svært forskjellig. Det jeg fikk sammenlignet den fonologiske utviklingen til informanten med, var de

voksnes tegnspråk og studier av tilegnelse av andre tegnspråk. Informanten hadde 13 ulike

håndformer i de første 50 tegn. Med hensyn til semantikk viste det seg at informanten hadde

større tegnforråd for objekter enn for handlinger, på samme måte som hos andre tegnspråklige

og talespråklige barn. Men han hadde større tegnforråd for handlinger enn det talespråklige barn

vanligvis har. Min informant hadde en del ytringer som tyder på en begynnende morfologisk og

syntaktisk struktur. Tegnforrådet var adekvat på det stadiet han nådde - samlet antall tegn ved

18 måneders alderen var 173 tegn. Tegnspråkutviklingen foreløp etter de stadier talespråklige

barn gjennomgår. Det var en noe tidligere start enn hos talespråklige, blant andre faktorer fordi

finmotorikken i hendene utvikles først, mens den utvikles senere ved taleorganene. Det må

presiseres at gutten hadde tegnspråklige foreldre og et tegnspråklig nærmiljø slik at det ble den

tidlige språkutviklingen, og ikke en noe forsinket språkutvikling som kan skje hos de fleste

døve barn med hørende foreldre.

Veien videre

Vi må ha mer forskning på hvordan døve barn av døve foreldre gjennomgår ulike stadier i sin

tegnspråkutvikling. Dette kan bidra til kunnskap om hvordan vi skal evaluere stadiene i den

tidlige tegnspråkutviklingen. Men den kan også bidra til hvordan tegnspråkutviklingen hos døve

barn av hørende foreldre (90-94 %) kan stimuleres på best mulig måte slik at språkforsinkelsen

kan minimaliseres.

Et annet område vi må ha mer forskning på er feltet språkvansker. Når Holmes (1999) skriver at

om lag 7 % av alle barn har spesifikke språkvansker, reiser det seg med en gang et spørsmål:

hva med tegnspråklige døve? Dette er et område som overhodet ikke er kartlagt: språkvansker

hos døve.

I vårt storsamfunn må den tegnspråklige minoriteten om den skal overleve og fungere optimalt

bli nødt til å lære norsk skriftspråk og eventuelt talespråk. Hvordan skjer tilegnelsen av dette

andrespråket når det døve barnet har et fullt utviklet tegnspråk? Hvordan er mulighetene for

parallelle førstespråk dvs. tegnspråk og talespråk?

Mitt bidrag kan gi en pekepinn på hvordan vi skal evaluere språkutviklingen hos døve barn av

hørende foreldre. Det kan bli lettere å vurdere om den er forsinket eller ikke, og man kan

dermed kartlegge behovet for å intensivere opplæringen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tidlig språkutvikling hos et døvt barn av døve foreldre

# data[].attributes.attachment_link.description
Abstract SAMMENDRAG Tema Denne oppgaven handler om den tidlige språkutviklingen i perioden fra 8 måneder til 18 måneder hos en døv gutt med døve foreldre. Språket er norsk tegnspråk. I norsk tegnspråklingvistikk er det lite forsket på leksikalsk utvikling i tegnspråk hos døve barn av døve foreldre.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi svarer på språkspørsmål om tegnspråk.

Vi samarbeider med fagmiljøer og interesseorganisasjoner.

Vi informerer om bruk av tegnspråk i ulike sammenhenger.

Vi informerer om opplæring i tegnspråk.

Vi informerer om tegnspråkbrukernes språklige rettigheter.

Norsk tegnspråk er anerkjent som et fullverdig språk. At språket er fullverdig, betyr at det har slik status at det kan brukes i alle sammenhenger og alle deler av samfunnslivet, og at det har et spesialisert ordforråd.

Tegnspråk må ikke sees på som en kommunikasjonsmetode for mennesker med nedsatt funksjonsevne, men som ett av flere språk som benyttes i et mangespråklig samfunn.

Tegnspråk har en grunnleggende verdi, blant annet som identitetsmerke og kulturuttrykk for en språklig minoritet i det norske samfunnet. Norsk tegnspråk er også et genuint norsk språk, en del av den norske kulturarven og en del av det språklige mangfoldet i landet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi svarer på språkspørsmål om tegnspråk. Vi samarbeider med fagmiljøer og interesseorganisasjoner. Vi informerer om bruk av tegnspråk i ulike sammenhenger. Vi informerer om opplæring i tegnspråk. Vi informerer om tegnspråkbrukernes språklige rettigheter. Norsk tegnspråk er anerkjent som et fullverdig språk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
*Målet med nivå 1 er å gi deg en base for veien videre.
Hva er tegnspråk? Nei, si det.
Tegnspråk er et visuelt språk, og det er det visuelle som ligger til grunn for hvordan språket er bygd opp. Denne setningen er viktigere enn du tror. Norsk tegnspråk har en helt annen grammatikk enn norsk talespråk da grammatikken til norsk tegnspråk er bygd opp av det visuelle. Noen ord har ulike tilhørende tegn som kommer helt an på konteksten ordet brukes i.

Tenk på at det kan være mye drikke i et glass, mye mat på et fat, mye bakepulver på en te-skje eller mye sand i en haug. Tegnet for mye kan dermed variere ut ifra hva det er mye av. Et av tegnene til mye ser ut som tegnet for veldig. Tegnene for flytte og kaste ser også like ut. Her avhenger det hele av munnstillingen, som er en veldig viktig del av tegnet. Dette leder meg inn på tegnspråkets manuelle og ikke-manuelle deler.

Tegnspråk er et visuelt språk, så kroppsspråk er en viktig del av tegnspråkets grammatikk. Blant de ikke-manuelle delene har vi bevegelser av munn, hode, øyne, øyebryn og kropp. De manuelle delene er hendene. Vi skal komme tilbake til dette senere i kurset, men fra nå av vil jeg at du skal ha i bakhodet at tegnspråk ikke handler kun om hendene. Ikke se på hendene, se på det totale bildet!

Det norske enhåndsalfabetet blir mye brukt, så det er bare å begynne å øve. Skriv ut enhåndsalfabetet, heng det opp på kjøleskapet og på kontoret og del ut til elevene dine om du vil. Se den neste filmen for å se hele alfabetet i bevegelse. Noen av bokstavene har flere varianter på tegnspråk, men jeg velger å presentere de variantene jeg oftest bruker.

Spill LOTTO for å se om du kan bokstavene:

Krever flash spiller installert.

Nå som du kan alfabetet, er du kanskje klar for å se om du klarer å avlese mitt navn. Jeg heter I-S-A-B-E-L-L-A. Tegnet mitt kommer fra den første bokstaven, I. Navnetegn blir ofte kalt persontegn. Dette fordi en navnetegnet ofte baseres på individet. Jeg kjenner tre som heter Tore med ulike navnetegn. Den ene Tore har smilehull. Den andre Tore har flippskjegg. Og den tredje Tore gnir seg ofte i hendene. Navnetegn baseres ofte på navnets første bokstav, de kan også komme fra yrker, interesser og utseende. Korte navn kan ofte staves i sin helhet, mens andre navn har generasjonstegn som er mer eller mindre faste. Har du et navnetegn? Kanskje det er på tide å tenke ut et?

Hvordan har du det nå? Begynner hodet å fylles opp? Med mindre du nylig har tatt en pause, er du nok litt sliten. Ta deg en pause eller gå rett videre på denne oppgaven fra www.erher.no:

Krever flash spiller installert.

Oppgaven kan være fin å bruke i undervisning på tidlig barnetrinn både for skriftspråklige og tegnspråklige bokstaver 🙂

Tallsystemet

Tallsystemet varierer litt fra person til person, men her presenteres en måte å si det på.

Krever flash spiller installert.

Har du tips til forbedringer av nettisden? Legg igjen en kommentar da vel!

# data[].attributes.attachment_link.description
Målet med nivå 1 er å gi deg en base for veien videre. Hva er tegnspråk? Nei, si det. Tegnspråk er et visuelt språk, og det er det visuelle som ligger til grunn for hvordan språket er bygd opp. Denne setningen er viktigere enn du tror.