# data[].attributes.body
9.30
Vi starter med at få de sidste kroppe op og læser først om lunger og blodsystem. Altså det lille og store kredsløb. Iltning af blod i lungerne og dets transport ud i kroppen. Vi bruger bios fra Gyldendal og clio.
10.15-1030 pause
10.30-11.15 Vi fortsætter med de øvrige organer.
11.15-12.00 Vi fortæller hinanden om de organer vi har undersøgt og klistre dem på vores kroppe.
12.45-13.30 film om kroppen og materialer til næste uge. Er en sund krop en smuk krop? Bios A

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Af Ruben Christensen

I storbyer har man brug for at flytte mange mennesker hurtigt fra A til B. Derfor har man mange steder anlagt et væld af jernbaner. Vores krop har brug for at kunne flytte molekyler hurtigt fra A til B. Vores indre jernbane hedder blodkredsløbet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kredsløbet - undervisningsmateriale til biologi

# data[].attributes.attachment_link.description
I storbyer har man brug for at flytte mange mennesker hurtigt fra A til B. Derfor har man mange steder anlagt et væld af jernbaner. Vores krop har brug for at kunne flytte molekyler hurtigt fra A til B. Vores indre jernbane hedder blodkredsløbet.

# data[].attributes.body
De indre organer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fordøjelsesorganer

Fordøjelsesorganerne inkluderer hele mave-tarmkanalen (spiserøret, mavesækken, tyndtarmen og tyktarmen), leveren og galdeblæren og bugspytkirtlen. Samtlige organer befinder sig i bughulen og samarbejder om nedbrydelsen og optagelsen af den føde vi indtager.

Kredsløbsorganer

Kredsløbsorganerne består af hjertet og lungerne, som ligger i brysthulen og sørger for at forsynes kroppens organer med ilt og udskille CO2 til omgivelserne.

Blodrelaterede organer

Blodcellerne dannes i de større knogler, men modnes i brislen inden de bliver til henholdsvis røde og hvide blodceller. Milten renser blodet for fremmedlegemer og forældede røde blodceller.

Reproduktive organer

De reproduktive organer inkluderer de indre og ydre kønsorganer hos mand og kvinde i form af æggestokkene, æggelederne, livmoderen og skeden hos kvinden og testiklerne og penis hos manden. De befinder sig i det lille bækken, muliggør reproduktionen og har en hormonel effekt på kroppen.

Sanseorganer

Sanseorganerne faciliterer alle vores sanser: høre, se, føle, smage, lugte. Dette involverer således ører, øjne, hud, tunge og næse. De er fyldt med sensoriske nerver og arbejder tæt sammen med hjernenerverne, som ligger på undersiden af hjernen, om at lade os sanse omverdenen.

Hormonelle organer

De hormonelle organer udskiller hormoner i kroppen og justerer en mængde funktioner, blandt andet vækst, pubertet, graviditet, fordøjelse, elektrolytbalance og metabolisme. De har typisk mere end én funktion, og der er derfor et overlap af nogle af disse. De inkluderer hypofysen, skjoldbruskkirtlen og biskjoldbruskkirtlerne, bugspytkirtlen, binyrerne, æggestokkene og testiklerne.

Urinsystemets organer

Urinsystemet består af nyrerne og blæren, forbundet af urinlederne og urinrøret. Her filtreres blodet og affaldsstoffer skilles fra og udskilles med urinen.

Det nervøse systems organer

Det nervøse system består af hjernen og alle dens nerver. Hjernen består af flere mindre dele og er forbundet med mange af kroppens organer gennem nerver og hormoner.

Læs mere om organerne

# data[].attributes.attachment_link.description
Fordøjelsesorganerne inkluderer hele mave-tarmkanalen (spiserøret, mavesækken, tyndtarmen og tyktarmen), leveren og galdeblæren og bugspytkirtlen. Samtlige organer befinder sig i bughulen og samarbejder om nedbrydelsen og optagelsen af den føde vi indtager. Kredsløbsorganerne består af hjertet og lungerne, som ligger i brysthulen og sørger for at forsynes kroppens organer med ilt og udskille CO2 til omgivelserne.

# data[].attributes.body
Vi gør afsnittet i bios side 108 og frem færdigt. Sex og samliv.
kahoot til afsnittet.
Vi skal lave en model af vores egen krop og indre organer. Vi tegner det på 1:1 pap. Vi skal bruge kapitlet

# data[].attributes.body
Energi. Hvad er det?. Hvordan måles det?. Hvor mange former ?.
Energiformer.
Elektrisk energi. Atomet og elektroner.
H.C.Ørsted

# data[].attributes.body
Vi afslutter emnet fremtidens bæredygtig produktion med udnyttelse af naturgrundlaget og går videre til energi og elektricitet.
9.15-10.00 atmosfæren, det globale vindsystem og drivhuseffekt.
10.00-10.15 Pause
10.15-11.00 Vi læser resten af kapitlet og laver
kahooten
11.00-11.45 Energi. 7 energiformer..
4. atomet og elektricitet.
Sidst så vi en lille film om Niels Bohr vi besvare spørgsmålene.
Vi ser en lille film om H.C. Ørsted hvis vi kan nå det.
Kahoot! bæredygtighed

# data[].attributes.attachment_link.description
Join a game of kahoot here. Kahoot! is a free game-based learning platform that makes it fun to learn - any subject, in any language, on any device, for all ages!

# data[].attributes.body
9.15-10.00
Vi gør kapitlet om bæredygtig produktion færdig. Det sidste kapitel hedder grundstoffer genbruges igen og igen.
10.00-10.15 pause
10.15-11.45
Der er spørgsmål til som vi laver i fællesskab og der er kahoot til.
Vi laver to små forsøg herover.
Vi arbejder videre på atomets opbygning.
12.30-13.00 Frokost
13.00
Niels Bohr film/Kahoot

# data[].attributes.body
Det er sidste gang inden efterårsferien. Næste fredag er der idrætsdag

1)      Det periodiske system, grundstof, kemisk forbindelse,    skrivemåde.

2)      Atomets opbygning.

3)      2 små forsøg. CO2 og Hydrogen

4)      Bæredygtig produktion. Hvad betyder det?
5)       Niels Bohr

# data[].attributes.body
Radioaktivitet.

Der bliver også skrevet OSO og projektopgaver i uge 9 og 10. programmet bliver muligvis rykket.

# data[].attributes.body
Vi starter i 18 D.
Vi arbejder igen med det periodiske system.
Grundstoffer og kemiske forbindelser. Atomets opbygning
Vi snakker om forsøgene vi skal lave
1) Elektrolyse. Vi adskiller vand H2O i hydrogen og oxygen.
2. Vi laver hydrogen ved at putte magnesium Mg i saltsyre HCl.
Vi stopper kl. 10 og tager afsted til fysiklokalet senest 10.15.
10.30-12 forsøg, vi er tilbage til frokost kl.12.30.
kl.13-14
Vi ser lidt om Niels Bohr, en af Danmarks største videnskabsmænd og historisk interessant person

# data[].attributes.headline
Dagsorden 17.9.2021                                              Istider, landskab og jordprøver 

# data[].attributes.subject
Dagsorden 17.9.2021                                              Istider, landskab og jordprøver 

# data[].attributes.body
Fredag tager vi til Heaterhill og for at vide lidt inden har vi 2 lektioner om landskabsdannelse inden vi tager afsted
1) Big bang-Pangea-istider.
2)Danmark og istider. film fra Danmark forfra
3) Clio online
4) quiz https://my.clio.me/dk/quiz/session/2cd6ded1-c874-4d9a-9386-519a185f7163/show/1c1ceee9-910c-42f4-a04c-ceca395d5a95

# data[].attributes.body
Vi tager til fysiklokalet og analyserer vores jordprøver.
Hvordan undersøges en jordprøve og hvorfor?
Organisk og uorganisk materiale.
Forskellige biotopper.
Naturvidenskabelig metode.

# data[].attributes.body
Uge 6

9.30-10.15
Opfølgning fra sidst og en snak om vores pragtfulde krop. Biologi
10.30-11.15
Sex og samliv s.108-117 bios A
11.15-12.00
Frokost

# data[].attributes.body
1) Vi tager kort 15 min med det periodiske system

2) Vi fortsætter med atmosfæren og repetere hvad vi ved fra sidst.
3) Vi laver øvelserne på Clio fra d.27.8.
4) Vi begynder at planlægge de forsøg og øvelser, vi skal lave næste uge i fysiklokalet.
5) Vi henter jord til vores forsøg fra biotopen.
Vi fremstiller co2 og beviser det.
Sikkerhed og viden om lokalet.

# data[].attributes.body
Dagsorden 12.11.221
Fredag fortsætter vi undervisningen om bæredygtig produktion. Vi er ved at afslutte emnet.
9.15 -10.00  Landbrugets betydning for atmosfæren. særligt omkring køer og  deres afgivelse af metangas. Se under forsøg på padletten til venstre
10.00-11.45
Vi kører til fysiklokalet i Alsønderup og laver vores egen metangas.
11.55-12.30
Atomets opbygning. Vi arbejder videre med vores viden om atomet
Frokost
13.00-13.45 Niels Bohr og atomet dokumentar

# data[].attributes.body
!. Vi repetere kort hvad vi lavede med det periodiske system sidste fredag og går videre med kopiark 2.3 og 2.4
2.
I forbindelse med vores emne bæredygtig produktion og landbrug skal vi kigge på atmosfæren. Dens opbygning og kemiske sammensætning. Troposfæren, stratosfæren, mezosfæren ozonlaget osv. Metan og carbondioxids betydning for drivhuseffekten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om forløbet

Du kan ikke se den, og du kan ikke mærke den, men den 500 km tykke atmosfære har stor betydning for livet på Jorden. Atmosfæren, der ligger rundt om Jorden, er opdelt i fire lag: troposfæren, stratosfæren, mesosfæren og termosfæren.

I dette forløb bliver I klogere på atmosfærens opdeling og dens betydning for livet på Jorden. I skal først lave en aktivitet, der forklarer, hvorfor himlen er blå. Derefter skal I læse en tekst om atmosfæren. I den sidste del af forløbet skal I undersøge, hvordan atmosfæren påvirker livet på Jorden og lave en ThingLink-præsentation, hvor I viser jeres viden om atmosfæren.

Læringsmål

Se på læringsmålene. Hvad kan du lige nu, og hvad vil du gerne kunne efter forløbet?

Jeg kan lave en interaktiv model af Jordens atmosfære.

Jeg kan undersøge, hvordan atmosfæren påvirker livet på Jorden.

Jeg kan anvende relevante faglige begreber om atmosfæren.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kan ikke se den, og du kan ikke mærke den, men den 500 km tykke atmosfære har stor betydning for livet på Jorden. Atmosfæren, der ligger rundt om Jorden, er opdelt i fire lag: troposfæren, stratosfæren, mesosfæren og termosfæren. I dette forløb bliver I klogere på atmosfærens opdeling og dens betydning for livet på Jorden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Interaktiv periodesystem med dynamiske layouts, der viser grundstoffernes navne, elektronstrukturer, oxidationstrin, orbitaler og isotoper. Klik på et stof og få den fulde beskrivelse.

# data[].attributes.body
Hvilke 🤬 er hvad og hvordan arbejder de sammen :)
Hvorfor har vi fagene i skolerne og hvad kan de bruges til.

# data[].attributes.body
1) Vi starter med at spille et vendespil med det periodiske system.
2) Vi prøver at finde ud af hvordan det periodiske system er indrettet. Jeg siger lidt om det :)
3)Vi laver de udleverede kopiark. 2.1, 2.2, 2.3,2.4
4)Vi spiller kahooten om grundstoffer.

Vi skal snakke om det første forløb "Produktion med bæredygtig udnyttelse af naturgrundlaget"

Skulle vi få tid skal vi begynde at se "den fabelagtige lort" temaaften fra dr2

# data[].attributes.body
Vi tager til Landbruget Freerslev kotel torsdag d. 28.10 fra kl. ca 9.00 afgang senst 9.30. Vi er tilbage til frokost inden 12.30

Fredag fortsætter vi undervisningen om bæredygtig produktion.
9.15 -10.00 Landbrugets betydning for grundvand og atmosfære. Vi laver 2 små forsøg.
10.15-11.45
Der udleveres ark med tilhørende opgaver om bæredygtig produktion. Vi laver dem i fællesskab.
11.55-12.30
Atomets opbygning. Vi arbejder videre med vores viden om atomet
Frokost
13.00-13.45 Niels Bohr og atomet dokumentar

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsmateriale hvor du lærer om affald, genbrug og miljø - for både elever og lærer.

# data[].attributes.body
kahoot energi

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by Romana Buchtrup on 2015-10-27.

# data[].attributes.body
9.00-10.00
Vi frisker op på energiformer og laver eksempler på de forskellige typer.
10.15-11.00
Vi kigger igen på atomet og særligt elektroner og deres betydning for elektricitet.
11-12 Elektricitet og måleenheder
12.30-14.00
Elektricitet og H.C. Ørsted

# data[].attributes.body
Hvorfor har elektricitet noget med det periodiske system at gøre og hvad mener de i Kosmos når de skriver "Alt stof er opbygget af meget små partikler med ladning. Der findes 2 slags ladninger, der kaldes negativ og positiv ladning.
Hvad er det for nogle partikler og hvorfor kommer der elektricitet ud af det.

# data[].attributes.body
Kasper tager biologitimerne frem til sommerferien og der vil igen være besøg til biotoppen og vores kroppe gøres færdige.

# data[].attributes.body
Energiomdannelse (clio.me)