# data[].attributes.body
• bitno smanjene mogućnosti intelektualnog funkcioniranja
• najčešće su skupine lakih intelektualnih teškoća (posebno, prilagođeno obrazovanje)

# data[].attributes.body
• stanja koja se očituju oštećenim intelektualnim, emocionalnim i socijalnim funkcioniranjem
• uvjetovana su organskim čimbenikom ili progredirajućim psihopatološkim stanjem

# data[].attributes.body
• sva prirođena ili stečena oštećenja, deformacije ili poremećaji funkcije pojedinog organa ili organskih sustava koja dovode do smanjenja ili gubitka sposobnosti u izvršavanju pojedinih aktivnosti

# data[].attributes.body
- oštećenja mišićno-koštanoga sustava,
- oštećenja središnjega živčanog sustava,
- oštećenja perifernoga živčanog sustava,
- oštećenja drugih sustava ( dišni, srčanožilni, probavni, endokrini, koža i potkožna tkiva, mokraćni, spolni )

# data[].attributes.body
- artikulacijski poremećaji - poremećaj motoričke izvedbe jednog ili više glasova - ne zahtijeva poseban odgojno-obrazovni tretman

-  fonološki poremećaji - teškoće izgovora + teškoće na području auditivne percepcije, auditivne diskriminacije i mentalne reprezentacije glasova - posljedice na vještine čitanja i pisanja

-  mucanje - prekid u normalnoj tečnosti govora - brzina govorenja manja od očekivane s obzirom na dob
- brzopletost - poremećaj tečnosti govora - prebrzi i/ili disritmični segmenti govora
- dječja govorna apraksija- motorički govorni poremećaj - teškoće izgovaranja glasova, slogova i riječi  - mogućnost pojave kašnjenja u jeziku → teškoće čitanja i pisanja - ponekad: ne mogu komunicirati govorom→ korisnici potpomognute komunikacije

# data[].attributes.body
uključuju potpunu sljepoću i slabovidnost

uzrokuje posljedice koje mogu biti prisutne tijekom cijelog života

Može doći do slabije razvijenih socijalnih vještina

Zbog tog oštećenja mogu se pojaviti socijalna povučenost i agresija

# data[].attributes.body
definira se kao djelomična ili potpuna nemogućnost slušanja

važno je vrijeme nastanka oštećenja sluha zbog razvijenosti govora

Kod prelingvalnog oštećenja je narušeno jezično razumijevanje, a proizvodnja i govor se odražavaju na akademske vještine

# data[].attributes.body
Odgojno obrazovna integracija je uključivanje djece s teškoćama u redovite odgojno obrazovne ustanove.

Cilj odgojno obrazovne integracije je socijalna inkluzija.

Oblici odgojno obrazovne integracije

-          Potpuna integracija

o   po redovitom programu uz individualizaciju

o   po prilagođenom programu

-          Djelomična integracija

o   redoviti razredni odjeli – predmeti iz područja kultura

o   posebni razredni odjeli – obrazovni predmeti po posebnom programu

Temeljni principi odgojno obrazovne integracije

-          prihvaćanje različitosti učenika

-          prihvaćanje različitih osobitosti razvoja učenika

-          osiguravanja uvjeta i potpore za ostvarivanje maksimalnoga razvoja potencijala svakoga pojedinog učenika

-          izjednačavanje mogućnosti za postizanje najvećega mogućeg stupnja obrazovanja

-          osiguravanje odgoja i obrazovanja učenika što bliže njegovu mjestu stanovanja

# data[].attributes.headline
Pozitivni stavovi o odgojno obrazovnoj integraciji 

# data[].attributes.subject
Pozitivni stavovi o odgojno obrazovnoj integraciji 

# data[].attributes.body
o   dijete s teškoćama može i treba biti uključeno u redovit sustav školovanja

o   učenik s teškoćama može uspjeti u redovitom sustavu školovanja

o   učitelji, roditelji i djeca su informirani

o   predanost školovanju učenika s teškoćama

# data[].attributes.body
-          Djeca oštećena sluha i/ili govora mogu biti uključena u redoviti sustav školovanja razvojem slušanja i govora

Proces

-          1964: prvi učenici oštećena sluha iz Poliklinike SUVAG uključeni u redovite osnovne škole

-          1964.-1980. nema legislativne regulacije

-          1980. legalizacija procesa edukacijske integracije

-          1991.-2014. donošenje zakona, pravilnika i odluka

Sadašnje stanje – mogući oblici školovanja

-          potpuna integracija (inkluzija)

-          djelomična integracija

-          posebni odjeli

# data[].attributes.body
Skupina 3. oštećenja jezično-govorne glasovne komunikacije i specifične teškoće u učenju

3.1. poremećaji jezično-govorne glasovne komunikacije (glas, govor, jezik) su oni u kojih je zbog organskih i funkcionalnih oštećenja komunikacija govorom otežana ili izostaje.

podskupine:

3.1.1. poremećaji glasa,

3.1.2. jezične teškoće,

3.1.3. poremećaji govora,

3.1.4. komunikacijske teškoće.

3.2. specifične teškoće u učenju su smetnje u području:

3.2.1. čitanja (disleksija, aleksija),

3.2.2. pisanja (disgrafija, agrafija),

3.2.3. računanja (diskalkulija, akalkulija),

3.2.4. specifični poremećaj razvoja motoričkih funkcija (dispraksija)

3.2.5. mješovite teškoće u učenju,

3.2.6. ostale teškoće u učenju.

# data[].attributes.headline
Kako pomoći učeniku s jezično-govornim teškoćama:

# data[].attributes.subject
Kako pomoći učeniku s jezično-govornim teškoćama:

# data[].attributes.body
-          Uvažiti potrebu za produženim vremenom za rješavanje zadataka,

-          Reducirati pismena ispitivanja, preferirati usmeni vid ispitivanja, provjeravati je li učenik razumio uputu, uputu ponoviti, usmjeravanje na ključne dijelove teksta,

-          Ispitivanje najaviti roditeljima,

-          Izbjegavati čitanje pred razredom (kod  disleksije i mucanja),

-          Ocjenjivati sadržaj, a ne rukopis (kod disgrafije),

-          Ne prozivati učenika ukoliko se sam ne javi (mucanje),

-          Koristiti sažete tekstove, upute jednostavne, jednoznačne, izbjegavati inverziju,

-          Koristiti multisenzorički pristup u učenju, odrediti stil učenja koji najviše odgovara djetetu,

-          Dodatna objašnjenja za nepoznate riječi, olakšati učenje nagovještavajući djetetu (roditelju) sadržaj koji će se obrađivati,

-          Povećati font slova, odvajati redove dvostrukim proredom, poravnati po lijevoj margini,

-          Tekst organizirati u manjim cjelinama, s cjelovitim, ali jednostavnim rečenicama (bez natuknica),

-          Provjeriti je li dijete uzelo odgovarajući školski pribor, je li zabilježilo zadaću!

-          Osigurati  ponavljanje naučenog u različitim aktivnostima, povezivanje s komplementarnim znanjima u drugim predmetima

# data[].attributes.body
Pod pojmom oštećenja vida podrazumijevaju se stanje sljepoće i slabovidnosti. Sljepoćom se smatra kada je na boljem oku, uz najbolju moguću korekciju, u osobe oštrina vida 0,05 i manje ili ostatak centralnog vida na boljem oku uz najbolju moguću korekciju 0,25 uz suženje vidnog polja na 20 stupnjeva ili manje. Slabovidnošću se smatra oštrina vida na boljem oku s korekcijskim staklom od 0,4 (40%) i manje.

# data[].attributes.body
Oštećenja sluha su gluhoća i nagluhost. Gluhoćom se smatra gubitak sluha veći od 93 decibela u govornim frekvencijama (500 – 4.000 Hz) i kada se ni uz pomoć slušnih pomagala ne može cjelovito precipitati glasovni govor. Nagluhošću se smatra oštećenje sluha od 26 do 93 decibela na uhu s boljim ostacima sluha i kada je glasovni govor djelomično ili gotovo potpuno razvijen.

# data[].attributes.body
Intelektualne teškoće su stanja u kojima je značajno otežano uključivanje u društveni život, a povezano je sa zaustavljenim ili nedovršenim razvojem intelektualnog funkcioniranja, što je utvrđeno na osnovi medicinske, psihologijske, edukacijsko-rehabilitacijske i socijalne ekspertize. U ovoj skupini teškoća razlikujemo lake, umjerene, teže i teške intelektualne teškoće.

# data[].attributes.body
Poremećaji u ponašanju i oštećenja mentalnog zdravlja su stanja za koje je na temelju medicinske, psihologijske, pedagoške, edukacijsko-rehabilitacijske i socijalne ekspertize utvrđeno da su uvjetovani organskim čimbenikom ili progredirajućim psihopatološkim stanjem, a očituju se oštećenim intelektualnim, emocionalnim i socijalnim funkcioniranjem.

# data[].attributes.body
Sljepoća je medicinski poremećaj koji se izražava u djelomičnoj ili potpunoj nesposobnosti vizualnog sustava da prenese podražaje. Prema procjenama Svjetske zdravstvene organizacije u svijetu živi oko 285 milijuna ljudi s poremećajima vida od čega je 39 milijuna slijepih te 246 milijuna slabovidnih osoba. Vodeći uzroci poremećaja vida u razvijenim zemljama su nekorigirane refraktorne anomalije, dok su katarakte vodeći uzrok sljepoće u srednje i niže razvijenim zemljama. Zbog različitih okolnosti, tehnološkog i znanstvenog napretka, prisutnost invaliditeta oštećenja vida u djece, odraslih osoba i osoba treće životne dobi ima tendenciju sve veće prisutnosti. U Hrvatskoj se prati broj osoba oštećena vida, ali samo onih kod kojih postoji invaliditet temeljem tog oštećenja. Tako je u Hrvatskoj registrirano 17 979 osoba čiji je uzrok invaliditeta sljepoća i znatna slabovidnost (prevalencija sljepoće je 0,13 %). Hrvatski savez slijepih bilježi preko 6000 slijepih osoba, učlanjenih u 27 lokalnih udruga. Glavni uzroci sljepoće poredani prema učestalosti su kratkovidnost, dijabetička retinopatija, glaukom, atrofija vidnog živca, nasljedne bolesti oka (retinitis pigmentosa), degeneracija makule, traume oka, prematurna retinopatija i kongenitalna katarakta. Edukacija i dobra informiranost stanovništva jedan je od preduvjeta za uspješnu prevenciju sljepoće.

# data[].attributes.body
Sluh je osjetilo koje, uz osjetilo vida, najviše posreduje između nas i svijeta koji nas okružuje. Sluhom se orijentiramo u prostoru, primamo informacije iz okoline i komuniciramo s drugima, ali i uživamo u glazbi, ugodnim zvukovima, glasu voljene osobe…

U Hrvatskoj danas 400 do 600 tisuća ljudi boluje od neke vrste oštećenja sluha. Nagluhost je problem koji oboljela osoba često i sama ne primjećuje, a većina se oboljelih, kada problem i osvijesti, odbija pomiriti s njime i nerijetko ga (pre)dugo skriva od okoline.

# data[].attributes.headline
Oštećenja jezično- govorno- glasovne komunikacije i specifične teškoće učenja

# data[].attributes.subject
Oštećenja jezično- govorno- glasovne komunikacije i specifične teškoće učenja

# data[].attributes.body
Poremećajima glasa može se nazvati sve ono što smanjuje učinak komunikacije i čini glas manje ugodnim pri čemu govornik za primjereno jak i ugodan glas troši previše energije. Dijete s problemom glasa najčešće je prvi put prepoznato u školskom sustavu kada je već prisutna dugotrajnija loša upotreba glasa koja može dovesti do pojave promuklosti. Dugotrajna neispravna upotreba glasa može dovesti i do organskih promjena na glasnicama kao što su noduli, polipi itd.

Najučestaliji jezični poremećaji su zakašnjeli jezični razvoj i posebne jezične teškoće. Određeni broj djece unatoč urednom kognitivnom razvoju, urednom sluhu i slušnoj obradi bez utvrđenih strukturnih oštećenja pokazivat će kašnjenje u prvoj i drugoj godini u jezičnom razumijevanju i proizvodnji. Ova skupina djece u principu prati uredan slijed jezičnoga razvoja, ali razvojne jezične miljokaze dostiže usporenijim tempom.

# data[].attributes.body
Tjelesno oštećenje postoji kada kod osiguranika nastane gubitak, bitnije oštećenje ili znatnija onesposobljenost pojedinog organa ili dijelova tijela, što otežava normalnu aktivnost organizma i zahtijeva veće napore u obavljanju životnih potreba, bez obzira na to uzrokuje li ili ne uzrokuje smanjenje ili gubitak radne sposobnosti.

# data[].attributes.body
Intelektualne teškoće (IT) definiraju se kao značajno ograničenje u životu pojedinca, a karakterizirane su bitno ispodprosječnim intelektualnim funkcioniranjem i odstupanjem u dvije ili više adaptivnih vještina, kao što su briga o sebi, komunikacija, socijalne vještine, funkcionalna akademska znanja, slobodno vrijeme i dr.

Intelektualne teškoće nastaju prije 18. godine života i traju cijeli život.

# data[].attributes.body
Nedostatak pažnje i hiperaktivnost (engl. attention–deficit/hyperactivity disorder = ADHD) je sindrom nepažnje, hiperaktivnosti i impulzivnosti. Postoje tri oblika ADHD:

1. oblik pretežito s nepažnjom,

2. pretežito hiperaktivni–impulzivni oblik

3. kombinirani oblik.

Dijagnoza se postavlja na osnovi kliničkih mjerila. Liječenje obično uključuje lijekove sa stimulativnim djelovanjem, bihevioralno liječenje i obrazovne postupke.

# data[].attributes.body
Do slabljenja vida dolazi na 4 glavna načina:

Zamućenjem inače prozirnih dijelova oka (rožnice, leće, staklovine) kroz koje svjetlost mora proći da bi došla do mrežnice

Zbog bolesti mrežnice

Zbog bolesti koje zahvaćaju vidni živac i njegove putove

Zbog grešaka refrakcije

# data[].attributes.body
Najčešći uzroci su:

Nakupljanje cerumena (ušnog voska)

Gubitak povezan s bukom

Starenje

Infekcije (osobito u djece i mladih odraslih osoba)

# data[].attributes.body
Obilježja jezično – govornog razvoja djece s posebnim jezičnim teškoćama su:

otežano usvajaju nove riječi

imaju teškoća s izgovaranjem riječi

kasne s oblikovanjem višesložnih iskaza

imaju teškoće sa fonološkom svjesnošću (sposobnost raščlambe i stapanja glasova u riječi, prepoznavanja i stvaranja rime)

prave sustavne i nesustavne pogreške u usvajanju pravilnih oblika imenica i glagola, sporo prizivaju nazive za slova

slabije izdvajaju probleme i likove u pripovijedanju, češće ulančano nižu zbivanja u priči isticanja prave strukture priče

# data[].attributes.body
- Lake intelektualne teškoće – približni kvocijent inteligencije proteže se između 50 i 69, što odgovara mentalnoj dobi od 9 do 12 godina. Obuhvaća neke teškoće pri učenju, dok su mnogi odrasli s tim stupnjem intelektualne teškoće sposobni za rad i ostvarivanje socijalnih kontakata.

- Umjerene intelektualne teškoće – približni kvocijent inteligencije proteže se između 35 i 49, što odgovara mentalnoj dobi od 6 do 9 godina. Moguć je određen stupanj nezavisnosti, uključujući komuniciranje, učenje i brigu o sebi, odrasle osobe s tim stupnjem intelektualne teškoće trebaju razne oblike potpore za život i rad.

- Teške (teža) intelektualne teškoće – približni kvocijent inteligencije proteže se između 20 i 34, što odgovara mentalnoj dobi od 3 do 6 godina. Potrebna kontinuirana pomoć okoline.

- Duboke (teška) intelektualne teškoće – približni kvocijent inteligencije je ispod 20, što odgovara mentalnoj dobi ispod 3 godine. Potrebna stalna pomoć i njega, ozbiljna ograničenja u komunikaciji i pokretljivosti.

# data[].attributes.body
Aktivni oblici su :
- agresivnost
- autoagresivnost
- bježanje od kuće
- bježanje iz škole
- ne izvršavanje školskih obveza
- druženje sa osobama asocijalnog ili antisocijalnog modela ponašanja,
- skitanja, te eksperimentiranje ili uživanje sredstava ovisnosti

Pasivni oblici su:
- plašljivost
- povučenost
- plačljivost
- sklonost subjektivnoj ili objektivnoj izoliranosti
- izrazita nekomunikativnost
- znatno izražena motorička mirnoća (slaba fizička pokretljivost)

# data[].attributes.body
Oko 80% globalnih oštećenja vida mogu se izbjeći ili dijagnosticirati u ranoj fazi razvoja

Oko 70% ljudi koji imaju neku vrstu oštećenja vida jesu odrasli koji su prešli 50-tu godinu života

Jedna od šest osoba iznad 45 godina  je pod rizikom neke vrste oštećenja vida

Neispravljene refrakcijske pogreške i katarakta vodeći su uzrok oštećenja vida u svijetu

36 milijuna ljudi na svijetu potpuno su slijepi, više od njih 150 ima blage probleme s vidom dok oko 200 milijuna ljudi ima srednje do teške probleme s vidom

# data[].attributes.body
Na području Hrvatske ima 80.000 osoba oštećenog sluha. Od toga je oko 13.000 registrirano putem članstava u udrugama

Od ukupnog broja osoba s invaliditetom, 12.765 je osoba oštećenog sluha, što je 2,5 posto

Prosječna dob u kojoj se otkrije oštećenje sluha u RH  je šest mjeseci

Kod 1/3 osoba starijih od 65. godine života sluh je oštećen. 40 posto starijih od 60 godina pogodit će djelomični gubitak sluha

Oko devedeset posto gluhe djece rađa se od oba čujuća roditelja. Sedam posto ih ima jednoga gluhog roditelja, a tri posto oba gluha roditelja

# data[].attributes.body
intelektualne teškoće nisu bolesti ili specifična nesposobnost nego administrativno određen naziv za različita genska, socijalna ili medicinska stanja koje imaju karakteristiku značajnog ispodprosječnog intelektualnog funkcioniranja

najčešći uzroci su biološki (kromosomska odstupanja, ili komplikacije u trudnoći ili sl.)

opće intelektualno funkcioniranje definirano je kvocijentom inteligencije - IQ

# data[].attributes.body
Oštećenje vida dijeli se na potpuno oštećenje vida i djelomično. Kod potpunog oštećenja vida osoba je u potpunosti slijepa te nemože vidjeti ništa. Kod djelomičnog oštećenja vida osoba i dalje vidi ali im je slika mutna ili teže razaznaju predmete.  U Hrvatskoj prema podacima Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo u 2010. godini žive 17 222 osobe s oštećenjem vida, broj potpuno slijepih osoba je 3 356.

# data[].attributes.body
Postoje potpuno i djelomično oštećenje sluha. Kod potpunog oštećenja sluha osoba je u potpunosti gluha te nemože čuti čak ni uz pomoć slušnih aparata. Kod djelomičnog oštećenja sluha osoba i dalje čuje ali uz poteškoće te im je potreban slušni aparat (najčešće kod starijih osoba). Prema podacima Registra osoba s invaliditetom u Hrvatskoj je 13.460 osoba s težim razmjerima gubitka sluha.

# data[].attributes.body
Najčešći problemomi su: problemi kod izgovaranja riječi, te zakašnjeli jezični razvoj. Kod djece sa problemom izgovaranja riječi moguće je otići na specijalne vježbe gdje će raditi na poboljšavanju svojih govornih vještina. Kod djece sa zakašnjelim jezičnim razvojem potrebno je pružiti im pomoć pri učenju te ih potaknuti na čitanje jer će tako proširiti svoj vokabular.

# data[].attributes.body
Oštećenje organa ili organskih sustava je kada osobi nedostaje ud ili dio tijela. Te osobe nemogu normalno obavljati svakodnevne radnje ili ih obavljaju sa poteškoćama. Pomoći ili barem olakšati im se može pomoću proteza koje bi im omogućile lakšu svakodnevicu.

# data[].attributes.body
Ljudima sa intelektualnim teškoćama mora se pomoći ovisno o njihovom ograničenju, to može biti socijalne vještine, briga o sebi, funkcionalna akademska znanja, slobodno vrijeme i dr. Tim ljudima potrebna je pomoć drugih osoba bilo da ih uključuju u svoje društvo ili im pomažu u privatnom životu.

# data[].attributes.headline
Poremećaji u ponašanju i oštećenja mentalnog zdravlja

# data[].attributes.subject
Poremećaji u ponašanju i oštećenja mentalnog zdravlja

# data[].attributes.body
Osabama sa ovakvom vrstom poremećaja pomaže se pomoću psiholoških tretmana ili određenom terapijom ljekovima.

# data[].attributes.body
Postoje različite vrste oštećenja sluha koje se mogu podijeliti po stupnju oštećenosti, odnosno po težini:

GLUHOĆA
Gluhoća predstavlja djelomični ili potpuni nedostatak sluha kod čovjeka. Potpuna gluhoća podrazumijeva gluhoću za sve zvučne nadražaje.
Postoje dvije vrste gluhoće s obzirom na gubitak sluha: stečena ili urođena.
Stečena gluhoća može podrazumijevati oštećenje unutarnjeg uha koje može nastati uslijed meningitisa, encefalitisa, šarlaha, tuberkuloze ili nekim drugim bolestima. Do urođene gluhoće može doći prijevremenim rođenjem djeteta, naslijeđenim osobinama ili određenim sindromima.

NAGLUHOST
Nagluhost predstavlja manje ili veće oštećenje sluha, a postoji lakša, umjerena i teška nagluhost, ovisno o ostatcima sluha u govornim frekvencijama.
Postoje tri vrste nagluhosti: konduktivna, perceptivna, mješovita.

# data[].attributes.body
Sljepoća označava medicinski poremećaj koji se izražava u djelomičnoj ili potpunoj nesposobnosti vizualnog sustava da prenosi podražaje.
Potpuna sljepoća jest potpuni gubitak osjeta oblika i svjetlost, a klinički se bilježi kao BPS, što je kratica za "bez percepcije svjetla".

Sljepoća može biti uzrokovana nasljednim faktorima, ozljedom ili bolešću.

Slabovidnost ili ambliopija poremećaj je vidnog sustava karakteriziran oslabljenim ili zamućenim vidom u oku koje je inače normalno. Procjenjuje se da zahvaća 1 - 5 posto populacije.
Ambliopija obično zahvaća jedno oko, no može biti i obostrana (kada oba oka podjednako ne mogu stvoriti jasnu sliku na mrežnici).

# data[].attributes.headline
Oštećenja jezično- govorno- glasovne komunikacije i specifične teškoće učenja

# data[].attributes.subject
Oštećenja jezično- govorno- glasovne komunikacije i specifične teškoće učenja

# data[].attributes.body
Najčešće teškoće koje se javljaju u djece s teškoćama u razvoju su oštećenja jezično-govorne glasovne komunikacije i specifične teškoće u učenju. Poremećaji jezično-govorne komunikacije (glas, govor, jezik) su oni kod kojih je komunikacija govorom otežana ili izostaje, npr. poremećaji glasa (dislalija), poremećaji govora, komunikacijske teškoće. Specifične teškoće u učenju su smetnje u području: čitanja (disleksija), pisanja (disgrafija), računanja (diskalkulija). Djeca kod kojih je utvrđen neki od specifičnih poremećaja učenja često su prosječne ili iznadprosječne inteligencije

# data[].attributes.body
Oštećenje organa i organskih sustava prirođena su ili stečena oštećenja, deformacije ili poremećaji funkcije pojedinog organa ili organskih sustava koji dovode do smanjenja ili gubitka sposobnosti u obavljanju pojedinih aktivnosti.
Učenici s ovim teškoćama mogu biti teže prilagođeni svojoj okolini zbog stanja i frustrirani zbog nerazmjera između postavljenog cilja i mogućnosti ostvarenja. Učenicima koji su uključeni u redovitu osnovnu školu najčešće su potrebne prilagodbe u svladavanju arhitektonskih barijera kao i u metodičkim specifičnostima. U radu s učenikom potrebno je uvažiti njegovo trenutačno zdravstveno stanje te sadržaje rada i opterećenje svakodnevno prilagoditi mogućnostima učenika.

# data[].attributes.headline
Podskupine poremećaja u ponašanju i oštećenja mentalnog zdravlja:

# data[].attributes.subject
Podskupine poremećaja u ponašanju i oštećenja mentalnog zdravlja:

# data[].attributes.body
organski poremećaji, uključujući simptomatski mentalni poremećaj

poremećaji raspoloženja

neurotski poremećaji, poremećaji vezani uz stres i somatoformni poremećaji

shizofrenija, shizotipni i sumanuti poremećaji

poremećaji iz spektra autizma

poremećaji aktivnosti i pažnje

poremećaji u ponašanju i osjećanju.

# data[].attributes.body
Intelektualne teškoće su složena pojava stanja djeteta odnosno osobe, što je teško jedinstveno odrediti jer sadrži medicinske, psihološke, pedagoške i socijalne odrednice. Naime, nema jedne zadovoljavajuće definicije koja bi izrazila svu njezinu složenost. Intelektualne teškoće kao stanje utvrđuje se prije 18. godine života
intelektualne teškoće se određuju kao: “…Značajno ograničenje u ukupnom životu pojedinca, karakterizirano bitnim ispodprosječnim intelektualnim funkcioniranjem koje je istodobno popraćeno smanjenom razinom u dvije ili više adaptivnih vještina. Područja adaptivnih vještina su: komunikacija, briga o sebi, stanovanje, socijalne vještine, samousmjeravanje, zdravlje i sigurnost, funkcionalna akademska znanja, slobodno vrijeme i rad.

# data[].attributes.headline
Poremećaji u ponašanju i oštećenja mentalnog zdravlja

# data[].attributes.subject
Poremećaji u ponašanju i oštećenja mentalnog zdravlja

# data[].attributes.body
poremećaji mentalnog zdravlja uključuju:
psihološke patnje vezane uz razne životne situacije, događaje i probleme

· česte mentalne poremećaje (depresije, anksiozne poremećaje)

· teške mentalne poremećaje (psihoze)

· poremećaje ličnosti koji hendikepiraju pojedinca i/ili druge

· progresivne organske bolesti mozga (demencije

# data[].attributes.body
Disleksija
Disleksija je specifična teškoća učenja koja uglavnom pogađa razvoj pismenosti i jezične vještine. Prisutna je od rođenja i ima cjeloživotne posljedice. Ono što razlikuje disleksiju od teškoća koje se mogu javiti u čitanju i pisanju kao npr. posljedica oštećenja sluha, motoričkih teškoća i slično, nije u obilježjima, već u mogućnostima provođenja tretmana, odnosno terapijskih postupaka.

Obilježja disleksije su:

izostanak  vizualnoga rječnika (Coca Cola, Čupa Čups, čokolada)

probleme praćenja slijeda glasova – teškoće fonemske diskriminacije – teškoće na razini fonemske svjesnosti koje uključuju glasovnu analizu i sintezu

teškoće prepoznavanja i imenovanja grafema, otežano pamćenje grafema – ne uspostavlja vezu grafem-fonem (dekodiranje)

miješanje grafema - fonema (P, B; Z, S; p,b,d; m,n,u; z,s; c,č,ć; s,š; z,ž; lj,nj; a,o) po vizualnoj i/ili akustičkoj sličnosti

zrcalno pisanje (uslijed teškoća u orijentaciji)

slovkanje (čita npr. K-o-m-a-r-a-c j-e z-u-j-a-o u s-o-b-i)

ispuštanje fonema ili grafema prilikom čitanja/pisanja (npr. sumrak-sumak, pravo- prvo), zamjene (kotač- kolač, domar- modar, otac-tata) i dodavanja (kožni- kožnati, kriv- krivo) fonema, slogova, riječi

čitanje i pisanje napamet (prema prvom glasu/slogu otac- tata, sestra- seka, poznati- policija)

nepoštivanje ortografije

nerazumijevanje pročitanog

probleme u pisanju (rukopis i pravopis, sastavljanje dviju riječi, rastavljanje riječi koje se pišu zajedno, nerazlikovanje č, ć; ije, je)

pogreške u diktatu (najviše grešaka je u tom području jer zahtijeva pažnju, slušanje, pamćenje, jezično znanje i pretvaranje auditivnog /fonološkog u vizualno/grafičko).

Disgrafija
Disgrafija je teškoća učenja koja pogađa vještinu pisanja.

Obilježja disgrafije mogu se svrstati u:

probleme s grafemima - teško izvode oblike grafema, pogrešno pišu zadane grafeme

probleme na razini rukopisa - nečitak rukopis, miješanje vrsta grafema, nepoštivanje margina, nepridržavanje redaka, problemi prostornog smještanja teksta

probleme s kompozicijom - teškoće oblikovanja teksta kroz uporabu riječi i rečenica, ponavljanje istih riječi, neodgovarajuća uporaba sintakse i gramatike, problemi sa sročnosti, zadržavanje na razini konkretnog i deskriptivnog pisanja bez uvođenja apstraktnih ideja

Diskalkulija
Diskalkulija je specifična teškoća učenja matematike.

Obilježja diskalkulije su:

teškoće brojenja unatrag

loš osjećaj za brojeve i slaba procjena (bilo kakvih veličina)

teškoće pamćenja osnovnih činjenica i pravila unatoč mnogim satima vježbe i učenja

oslanjanje na samo jednu strategiju kojom se nadomješta nedostatak prizivanja činjenica – strategiju brojanja

teškoće u razumijevanju mjesnih vrijednosti i ulozi nule u arapskom numeričkom sustavu

nedostatak osjećaja je li odgovor točan ili približno točan

sporo računanje

zaboravljanje matematičkih postupaka, posebno kad su složeni, npr. dugo dijeljenje

teškoće u zbrajanju, koje je temeljna operacija za sve postupke

izbjegavanje zadataka koje percipiraju kao teške

loše aritmetičke vještine

visokoj razini matematičke anksioznosti.

Ovi poremečaji se često javljaju zajedno, no to ne treba značiti da če disleksija podrazumijevati diskalkuliju i disgrfiju niti da će svaka osoba s diskalkulijom imati poteškoće s čitanjem i pisanjem.

# data[].attributes.body
Oštećenje sluha podrazumijeva gubitak sluha, dok je gluhoća teški gubitak ovog osjetila. Brojni su čimbenici koji uzrokuju gubitak sluha. Neki se odnose na mehaničke probleme u slušnom kanalu  ili u srednjem uhu koji onemogući provođenje sluha zbog njegove začepljenosti. Osim toga, moguće je oštećenje unutrašnjeg uha, živaca ili puteva slušnih živaca u mozgu.

GUBITAK SLUHA
- može biti prisutan samo u jednom ili u oba uha
- u kliničkom smislu nagluhosti mogu biti konduktivnog (najčešći uzrok je ceruminozni čep u slušnom kanalu), senzoneuralnog (uzrok je dugotrajno izlaganje buci, po pravilu je obostrano) ili mješovitog tipa

SLUŠNI APARATI
- gubitak sluha liječi se ovisno o uzroku njegova nastanka
- potpuno izlječenje nije moguće
-  sluh se može nadomjestiti uz pomoć slušnih aparata ili korištenjem kohlearnog usatka
- slušni aparati pojačavaju zvuk i pomažu ljudima koji imaju provodni ili osjetno – živčani gubitak sluha visokih frekvencija

# data[].attributes.body
Oštećenja vida uključuju sve od potpune sljepoće pa do slabovidnosti. Stupanj oštećenja vida određuje se širinom vidnog polja i oštrinom vida. Djeca s oštećenjem vida imaju teškoće u socijalnom životu što u nekim slučajevima izaziva povučenost i agresiju

# data[].attributes.body
Oštećenja sluha mogu biti djelomična (nagluhost) i potpuna nemogućnost slušanja (gluhoća).
Ako oštećenje sluha nastupi rano u životnoj dobi ta djeca najčešće imaju problema s govorom, imaju slab vokabular i pričaju gramatički netočno, što se poslje odražava na djetetove sposobnosti u školi.

# data[].attributes.headline
Oštećenja jezično- govorno- glasovne komunikacije i specifične teškoće učenja

# data[].attributes.subject
Oštećenja jezično- govorno- glasovne komunikacije i specifične teškoće učenja

# data[].attributes.body
Dio djece koja kasne u svom ranom jezičnom razvoju će ove teškoće prevladati, ali većina djece će
nastaviti i nakon treće godine pokazivati jezična odstupanja te će biti kategorizirana
kao djeca s posebnim jezičnim teškoćama. Dakle,
nakon treće godine, dijete i dalje nastavlja „kaskati“ za vršnjacima u jezičnom
razumijevanju i proizvodnji i tada mu se dijagnosticiraju posebne jezične teškoće. Takva djeca teško usvajaju nove riječi, imaju teškoće
s prizivanjem riječi, prisutne su sustavne i nesustavne pogreške u glagolskoj i imenskoj
morfologiji, teško usvajaju prostorne odnose te je cjelokupna struktura priče
jednostavna.

# data[].attributes.body
Oštećenja vida podrazumevaju djelimično ili potpuno odsustvo prepoznavanja svetlosti, ili značajno oštećenje vida sa oštrinom vida na boljem oku od 0,05 do 0,3 uz korekciju, i čak i iznad 0,3 uz prognoze pogoršanja vida.
Kako nastaju ošte?enja vida?
Oštećenja vida nastaju kao: posledica očnih bolesti; urođeno stanje; stečeno stanje (nastalo usled fizičkih trauma, padova, povreda mozga, infekcija, toksina itd.).
Ko su osobe sa oštećenjem vida?
Osobe sa oštećenjem vida su osobe sa djelimičnim ili potpunim oštećenjem vida (i deca i odrasli).

# data[].attributes.body
U Hrvatskoj danas 400 do 600 tisuća ljudi boluje od neke vrste oštećenja sluha. Nagluhost je problem koji oboljela osoba često i sama ne primjećuje, a većina se oboljelih, kada problem i osvijesti, odbija pomiriti s njime i nerijetko ga (pre)dugo skriva od okoline.

# data[].attributes.headline
Oštećenja jezično- govorno- glasovne komunikacije i specifične teškoće učenja

# data[].attributes.subject
Oštećenja jezično- govorno- glasovne komunikacije i specifične teškoće učenja

# data[].attributes.body
Poremećajima glasa može se nazvati sve ono što smanjuje učinak komunikacije i čini glas manje ugodnim pri čemu govornik za primjereno jak i ugodan glas troši previše energije. Dijete s problemom glasa najčešće je prvi put prepoznato u školskom sustavu kada je već prisutna dugotrajnija loša upotreba glasa koja može dovesti do pojave promuklosti

# data[].attributes.body
Podjela:

oštećenja mišićno-koštanoga sustava

oštećenja središnjega živčanog sustava

oštećenja perifernoga živčanog sustava

oštećenja drugih sustava (dišni, srčanožilni, probavni, endokrini, koža i potkožna tkiva, mokraćni, spolni).

# data[].attributes.body
Intelektualne teškoće (IT) definiraju se kao značajno ograničenje u životu pojedinca, a karakterizirane su bitno ispodprosječnim intelektualnim funkcioniranjem i odstupanjem u dvije ili više adaptivnih vještina, kao što su briga o sebi, komunikacija, socijalne vještine, funkcionalna akademska znanja, slobodno vrijeme i dr.

# data[].attributes.headline
Poremećaji u ponašanju i oštećenja mentalnog zdravlja

# data[].attributes.subject
Poremećaji u ponašanju i oštećenja mentalnog zdravlja

# data[].attributes.body
Poremećaji u ponašanju uključuju sva ona ponašanja koja nisu prilagođena dobi djeteta ili mlade osobe i/ili okolini te ometaju njegovo funkcioniranje tako što štete njemu i/ili okolini.