# data[].attributes.body
דב גרונר, בן זלי ושמואל, נולד בכסלו, תרע"ג 1912 בהונגריה, למשפחה אמידה ובעלת מסורת של רבנים וחסידים. בגיל צעיר נתייתם משני הוריו.

עד היותו בן שמונה עשרה היה תלמיד ישיבה, הוא היה רב כשרונות, בעל אופי חזק, ואחד התלמידים המצטיינים. היה לציוני עוד לפני שחדרה הציונות לעיירה.

באוקטובר 1940 ,עלה ארצה בספינת מעפילים שהוא היה בין מארגניה. נתפס וישב שישה חודשים במחנה המעצר בעתלית. ב-1941 ע"פ פקודת בית"ר, הצטרף לצבא הבריטי וצנח כמתנדב מאחורי קווי האויב.

עם שחרורו מהצבא חזר לפעילות במסגרת אצ"ל ובהתקפות "הארגון" על משטרת רמת-גן.  במהלך הפעילות נפצע קשה ונשבה ע"י הבריטים. הוא הועמד למשפט צבאי, כפר בסמכות הבריטים לשופטו ונידון למוות. שנה שלמה נמשכו המאמצים להציל את חייו מחבל התלייה, אבל בעוד האצ"ל מתכנן להבריח את דב ואת שלושת חברי אצ"ל שישבו עמו - דרזנר, אלקחי וקשאני - מתא המוות בירושלים, הועברו הארבעה, במפתיע, למבצר עכו שם הועלו לגרדום, כשהם שרים את "התקווה".

במכתב האחרון ששלח למפקד האצ"ל, כתב: "אני כותב שורות אלה ארבעים ושמונה שעות לפני שנוגשינו עומדים להוציא לפועל את רציחתם, ובשעות האלה אין משקרים. והנני נשבע, שלו הייתה לי הברירה להתחיל מחדש, הייתי בוחר באותה הדרך שהלכתי בה, בלי להתחשב בתוצאות האפשריות בשבילי."

# data[].attributes.body
יעקב וייס, בן יוסף והלנה, נולד בתמוז תרפ"ד 1924 בנוביזמקי שבצ'כוסלובקיה.
ההורים הקפידו להעניק לבניהם חינוך ברוח ישראל, ויעקב, בהיותו בן עשר, נשלח ללמוד בגימנסיה העברית במונקאץ'. כבר בשנת לימודיו הראשונה הצטרף לבית"ר ושם הועמקה ועוצבה דמותו הלאומית.

עם פלישת הנאצים לצ'כוסלובקיה ותחילת ההשמדה ההמונית, הקדיש עצמו יעקב להצלת יהודים, ובהתחפשו לקצין בצבא הונגריה, הצליח להוציא מאות יהודים ממחנות ההשמדה, כשהוא מציידם בתעודות מזויפות. פעולות אלה היו כרוכות בתושייה יוצאת דופן ובאומץ לב עילאי, תכונות שבאו לביטוי גם לאחר עלותו ארצה.
ב- 1945 עלה עם אחדים מחבריו כמעפיל לארץ-ישראל. הם נתפסו בידי הבריטים, נכלאו במחנה עתלית וזמן מה לאחר מכן שוחררו.

יעקב הצטרף לאצ"ל והשתתף בפעולות-קרב רבות, בין השאר בשתי התקפות על מחנה הנופש הצבאי בנתניה - אחת מהן יחד עם דב גרונר - ובמעשי חבלה בגשרים וברכבות.

בהתקפת אצ"ל על כלא עכו נפל בשבי יחד עם חבריו, מאיר נקר ואבשלום חביב. השלושה הועמדו למשפט צבאי, נשאו נאומי האשמה נגד השלטון הזר ונידונו למיתה. באב תש"ז הועלו השלושה לגרדום במבצר עכו - כששירת "התקווה" על שפתותיהם.

# data[].attributes.body
מרדכי אלקחי (1925-1947),היה חבר בארגון הפרטיזנים היהודי "האצ"ל" בפלסטין החובה לפני המדינה ואחד מבין 12 עולי הגרד שהוצאו להורג על ידי הבריטים במהלך המרד היהודי בארץ ישראל.

# data[].attributes.body
אבשלום חביב

# data[].attributes.headline
ספיר פלשטייב 

# data[].attributes.subject
ספיר פלשטייב 

# data[].attributes.body
אליעזר קשאני

# data[].attributes.attachment_link.title
אליעזר קשאני

# data[].attributes.headline
אוריאן מויאל

# data[].attributes.subject
אוריאן מויאל

# data[].attributes.body
אליהו בית-צורי

# data[].attributes.attachment_link.title
עולי הגרדום אוריאן

# data[].attributes.attachment_link.title
משה ברזני לינוי טל

# data[].attributes.headline
עדי סולימניאן 

# data[].attributes.subject
עדי סולימניאן 

# data[].attributes.body
אבשלום חביב

# data[].attributes.attachment_link.title
אבשלום חביב - מצגת בהיסטוריה

# data[].attributes.attachment_link.title
אליהו חכים-רותם ספיר עובד

# data[].attributes.headline
אדיסעלם מולה

# data[].attributes.subject
אדיסעלם מולה

# data[].attributes.body
משה ברזני

# data[].attributes.attachment_link.title
משה ברזני- היסטוריה 1

# data[].attributes.body
מאיר נקר

# data[].attributes.attachment_link.title
היסטוריה מאיר נקר

# data[].attributes.body
שלמה בן יוסף

# data[].attributes.headline
הודיה שקוהיניה 

# data[].attributes.subject
הודיה שקוהיניה 

# data[].attributes.body
מרדכי אלקחי, מעולי הגרדום.

# data[].attributes.attachment_link.title
משורה משחרר רק המוות

# data[].attributes.headline
אורן רבייב-משה פיינשטין

# data[].attributes.subject
אורן רבייב-משה פיינשטין

# data[].attributes.attachment_link.title
מאיר פיינשטין

# data[].attributes.headline
ליאור עקיבא- משה ברזני

# data[].attributes.subject
ליאור עקיבא- משה ברזני

# data[].attributes.body
עבודה בנושא עולי הגרדום

# data[].attributes.headline
שיר המחתרת: עלי בריקדות

# data[].attributes.subject
שיר המחתרת: עלי בריקדות

# data[].attributes.body
הַיּוֹם שָׂרָה הַקְּטַנָּה
נִפָּרֵד בְּצֵאתִי לַמִּלְחָמָה
אֶת הַמְּדִינָה לְכוֹנֵן
מִשְּׁתֵי גְּדוֹת הַיַּרְדֵּן

גִּזְזִי צַמָּתֵךְ
וְחִגְרִי אֶת חֲגוֹרָתֵךְ
חַבְּקִינִי קְחִי מִקְלָע
וְאִתִּי לַשּׁוּרָה!

עֲלֵי בָּרִיקָדוֹת נִפָּגֵשׁ, נִפְגָּשׁ!
עֲלֵי בָּרִיקָדוֹת חֵרוּת נִשָּׂא בְּדָם וָאֵשׁ
רוֹבֶה אֶל רוֹבֶה, קָנֶה יַצְדִיעַ
כַּדּוּר אֶל כַּדּוּר יָרִיעַ
עֲלֵי בָּרִיקָדוֹת, עֲלֵי בָּרִיקָדוֹת נִפָּגֵשׁ!

וְאִם בִּתְלִיָּה
אֶמְסֹר אֶת חַיַּי לָאֻמָּה,
אַל נָא תִּבְכִּי
כָּךְ נִגְזַר גּוֹרָלִי

מְחִי דִּמְעָתֵךְ,
לַחֲצִי הַמִּקְלָע אֶל לִבֵּךְ
בַּחֲרִי לָךְ שֵׁנִי
מֵאַנְשֵׁי גֻּנְדָּתִי

עֲלֵי בָּרִיקָדוֹת...

# data[].attributes.headline
המורה מוריה - 

# data[].attributes.subject
המורה מוריה - 

# data[].attributes.body
המנון הלח"י שחובר על ידי אברהם (יאיר) שטרן מפקדה הראשון של מחתרת הלח"י.

# data[].attributes.attachment_link.title
המנון הלח"י אברהם שטרן יאיר

# data[].attributes.headline
המורה מוריה - 

# data[].attributes.subject
המורה מוריה - 

# data[].attributes.body
שיר בית"ר נבחר כהמנון תנועת האצ"ל לאחר התפלגות המחתרת לאצ"ל וללח"י, החלק שנבחר להמנון היה הבית השלישי של השיר.

# data[].attributes.attachment_link.title
שיר בית"ר (זאב ז'בוטינסקי)