# data[].attributes.headline
המפגש הזה ועבודה שלנו: 

# data[].attributes.subject
המפגש הזה ועבודה שלנו: 

# data[].attributes.body
- צוותי חירום יישוביים (צח"י) - להכיר את זה

- רוצים קשר עם פיקוד הערוף וניסיון להשתלב בתוכניות העבודה שלהם.

-

# data[].attributes.body
-  בקורונה - להבין את מקומונו ואת העבודה שלנו. לא תמיד להכניס אותנו למקום שאין לנו תפקיד

- התייחסות לקורונה - מסגור חיובי ככלי לקבלת החלטות. התמקדות באופן שבו עוטפים את הסיפור? דגש על הצגת הרווח.

- יש תחומים שקורסים בשעת חירום, ולאשכול יש יתרון כי הוא מחוץ לבוץ. אין תושבים ויש יכולת להסתכל על התמונה הכוללת.

אזוריות כנקודת הסתכלות נכונה בעת חירום. צריך להגדיר אותו מראש - ברמה אפילו של פיקוד העורף (צריך להיכנס לתוכניות העבודה שלהם).

- חשיבות לבניית הדברים בשגרה. לאפשר לאשכול להיות גוף רלוונטי בעת חירום.

# data[].attributes.body
נסיון להגדרת תפקיד האשכול בחירום מול מועצת האשכול

# data[].attributes.headline
לחלק תפקידים בהתאם למהות האירוע על מנת לא ליצור בלבול ובזבוז משאבים

# data[].attributes.subject
לחלק תפקידים בהתאם למהות האירוע על מנת לא ליצור בלבול ובזבוז משאבים

# data[].attributes.body
שיחות אישיות של מובילי התחומים באשכול עם כל מובילי התחומי ברשויות - אוזן קשבת לחיזוק הקשר בעת משבר, לנסות להבין את הצרכים החדשים שנוצרו, העברה של מידע ורעיונות בין הרשויות

כינוס הפורומים של כל מובילי התחומים ברשויות ויצירת למידת עמיתים ומקום להעלות צרכים משותפים שלא מקבלים מענה

# data[].attributes.headline
מיסגור חיובי, להסביר

# data[].attributes.body
מיסגור חיובי, להסביר את הרווח בפעילות של כל גורם בסיטואציה

# data[].attributes.headline
יצירת חיבור בין כל הגורמים הרלוונטים על מנת לקבל החלטות משותפות.

# data[].attributes.subject
יצירת חיבור בין כל הגורמים הרלוונטים על מנת לקבל החלטות משותפות.

# data[].attributes.body
כל צד צריך להיות מודע לעצמו (למשל האם הוא מעורב כדי להיות שם או בגלל שהוא נותן ערך) ולמקומו במערך ההחלטות. אסור להתבייש להציע ולהביע אבל בסוף חייבים לתת לקובע לתת החלטה.

# data[].attributes.headline
תכנון מראש של הפעולות שכל גורם יבצע כדי למנוע חפיפה ולהגביר שקיפות בחירום אושרית

# data[].attributes.subject
תכנון מראש של הפעולות שכל גורם יבצע כדי למנוע חפיפה ולהגביר שקיפות בחירום אושרית

# data[].attributes.headline
לייצר שותפים מאחורי הקלעים, לעשות יותר עבודה בבין-אישי, לפעמים יש סיטואציות פוליטיות שאנחנו לא רוצים להיות בפרונט של קבלת ההחלטות

# data[].attributes.subject
לייצר שותפים מאחורי הקלעים, לעשות יותר עבודה בבין-אישי, לפעמים יש סיטואציות פוליטיות שאנחנו לא רוצים להיות בפרונט של קבלת ההחלטות

# data[].attributes.headline
שאלה מרכזית: איך אנחנו כאשכולות מתמודדים עם תהליך קבלת החלטות בעת חירום בסביבה מרובת משתתפים ובעלי עניין? 

# data[].attributes.subject
שאלה מרכזית: איך אנחנו כאשכולות מתמודדים עם תהליך קבלת החלטות בעת חירום בסביבה מרובת משתתפים ובעלי עניין? 

# data[].attributes.headline
1. מקסום היתרון היחס

# data[].attributes.body
1. מקסום היתרון היחסי של כל גוף ושיתוף מקסימום שחקנים.
2. לנהל את המצב ככל שניתן ולא להיות תגובתי
3. לא לבטל אף שחקן בדגש על בעל הסמכות (הרשות....)

# data[].attributes.headline
קודם כל, חשוב בשגרה ליצור אמון בין הגורמים השונים שבזמן החירום באמת יהיה אינטרס משותף לעבוד יחד. 

# data[].attributes.subject
קודם כל, חשוב בשגרה ליצור אמון בין הגורמים השונים שבזמן החירום באמת יהיה אינטרס משותף לעבוד יחד. 

# data[].attributes.body
מעבר לכך, בשביל שתהיה יכולת לקבל החלטות במשותף חשוב לגבש תמונת מצב רחבה של כלל המשתנים באותה המציאות. ולאחר מכן להגיע להסכמות על מספר דרכי פעולה אפשריות ולא אחת(!!!!) במקרה החירום, ולתאם מי האדם שנותן את הטון ובעל הסמכות האחרונה להחליט איך לפעול.

# data[].attributes.body
זה מתחיל הרבה לפני. אם קיים אמון דרך קבע בין הגורמים אז בזמן חירום יהיה שיח יותר בריא ומועיל.