# data[].attributes.headline
 «Почуй і вгадай» 

# data[].attributes.subject
 «Почуй і вгадай» 

# data[].attributes.body
Учитель пропонує дітям прослухати кілька аудіотреків і вгадати, що саме вони озвучують. Наприклад:
• авторалі;
• спів півня;
• плач немовляти;
• дзюркотіння струмочка;
• гудіння літака;
• скачки на іподромі;
• гуркіт грому;
• тощо.
До вправи додається інтерактивна бесіда:
• Чи легко було вгадати сюжет за звуком?
• Що виявилося найлегшим?
• Що не змогли вгадати?
Діти доходять висновку: якщо людина знайома з предметом, істотою чи явищем, які створюють певне звучання, то назвати їх за звуком неважко. Бажано кожен запропонований сюжет, після вгадування його за звуком, показати на екрані. Діти зможуть проаналізувати, які візуальні картинки уявляли, коли слухали, або познайомляться з новими для них предметами, істотами, явищами.

# data[].attributes.headline
«Онлайн радіо: слухаємо і аналізуємо»

# data[].attributes.subject
«Онлайн радіо: слухаємо і аналізуємо»

# data[].attributes.body
Для проведення даної вправи необхідно мати ноутбук, підключення до мережі інтернет, колонки для підсилення звуку. Вчитель питає в учнів, назви яких радіостанцій вони чули. Чи знають дитячі радіостанції? Пропонує учням послухати, що саме в цей час транслюється на радіо. Можливі варіанти:
• Казки -https://kazky.suspilne.media/radio • Пустунчик -https://pustunchik.ua/ua/audio/detskoe-radio-onlain
• Медіа Няня -http://ua.clover.fm/24174-media-nyanya.html
• Радіо Мелодія - http://ua.clover.fm/28202-radio-melodiya-melodii-detstva.html Після прослуховування інтерактивне обговорення:
• Визначимо вподобання учнів класу: кому і які програми сподобалися? Чому?
• Чи співпадають вподобання? Чому?
• Який формат цікавіший – розмовний чи музичний?
• Чим дитяче радіо відрізняється від дорослого?
• Які передачі дорослого радіо вам цікаві? Не цікаві? Чому?
• Яку передачу ви хотіли б вести на радіо? Діти доходять висновку, що радіо – невід’ємна частина життя сучасної людини, яка допомагає дізнаватися про різні події, слухати музику, різноманітні пізнавальні та розважальні передачі.

# data[].attributes.headline
Для проведення даної впра

# data[].attributes.body
Для проведення даної вправи необхідно мати ноутбук, підключення до мережі інтернет,
колонки для підсилення звуку.
Вчитель питає в учнів, назви яких радіостанцій вони чули. Чи знають дитячі радіостанції?
Пропонує учням послухати, що саме в цей час транслюється на радіо.
Можливі варіанти:
• Казки -  https://kazky.suspilne.media/radio
• Пустунчик -  https://pustunchik.ua/ua/audio/detskoe-radio-onlain
• Медіа Няня -  http://ua.clover.fm/24174-media-nyanya.html
• Радіо Мелодія -  http://ua.clover.fm/28202-radio-melodiya-melodii-detstva.html
Після прослуховування інтерактивне обговорення:
• Визначимо вподобання учнів класу: кому і які програми сподобалися? Чому?
• Чи співпадають вподобання? Чому?
• Який формат цікавіший – розмовний чи музичний?
• Чим дитяче радіо відрізняється від дорослого?
• Які передачі дорослого радіо вам цікаві? Не цікаві? Чому?
• Яку передачу ви хотіли б вести на радіо?
Діти доходять висновку, що радіо – невід’ємна частина життя сучасної людини, яка допомагає
дізнаватися про різні події, слухати музику, різноманітні пізнавальні та розважальні передачі.

# data[].attributes.headline
«Спільна  аудіокнига»

# data[].attributes.subject
«Спільна  аудіокнига»

# data[].attributes.body
Почати роботу над створенням можна на занятті «Я в медіапросторі», а закінчити на заняттях з читання, бо ця тема легко інтегрується. Є сенс дати учням можливість прослухати кілька уривків з аудіокниги, що записали професіонали. Приклади можна знайти за посиланнями:  https://pustunchik.ua/ua/audio/audioknygi-dlia-detei;  https://www.svitkazok.in.ua/;  https://derevo-kazok.org/audio-tales/;  http://radio.obozrevatel.com/ua/books/audiokazki-suchasnih-ukranskih-avtoriv-984.html. Після прослуховування інтерактивне спілкування: • Чи сподобалося вам звучання? • Скільки читців озвучували книгу? • А скільки було героїв в оповіданні, казці? • Як вдалося одній людині голосом зобразити кількох героїв? • Навіщо використано музичні заставки? • Чи однакова в різних епізодах музика? Чому? Як можна нам досягти такого рівня виразного читання? • Що будемо робити, якщо з першого разу вам не сподобається ваш власний запис? 124 Учитель підводить дітей до того, що передачі онлайн – це трансляція передачі, яка відбувається в реальному часі. Якщо під час неї хтось помиляється, не так або не те каже, – це чують усі слухачі. А аудіокниги ідуть у записі. І якщо треба, можна завжди переписати необхідний фрагмент. Можна запропонувати дітям узяти розділ з підручника літературного читання. Ознайомитися, скільки в ньому творів, які вони за жанром, обсягом. Спланувати хто, коли і який твір візьме для запису. На занятті обов’язково провести літературні проби: діти готують будь-який уривок, а потім записують на смартфон, на якому встановлено диктофон. Прослуховують запис, обговорюють, чи залишати так, чи підготуватися краще і зробити ще спробу. Невдалі записи ліпше не видаляти. Їх можна використовувати для порівняння, коли дитина, підготувавшись, запише кращий варіант. Таке порівняння показує, що наполеглива праця над технікою мовлення, читання дає хороший результат. Свою аудіокнигу учні обов’язково презентують – батькам на зборах, учням паралельних класів, учителям школи на педраді тощо. Якщо є класний блог, бажано розмістити на ньому.  Якщо дітей зацікавить такий вид роботи, можна записати аудіокниги для дошкільнят і подарувати в дитячі садочки, в яких учні виховувалися до школи.

# data[].attributes.headline
"Хвалимо правильно"

# data[].attributes.subject
"Хвалимо правильно"

# data[].attributes.body
Хвалити дітей треба правильно, а навчитися цьому зовсім не складно. Саме для цього існує мистецтво якісної похвали. Така похвала складається з трьох частин:

1. Опис того, що ви бачите.

2. Опис того, що ви відчуваєте.

3. Узагальнення (має продемонструвати дитині її сильні сторони).

Потім класний керівник знову об’єднує учасників у групи по двоє-троє осіб і озвучує проблемну ситуацію: "Уявіть, що ваша дитина вперше сама зробила всі уроки/приготувала вечерю/склала іспити на відмінно. Похваліть її саме за цією схемою. А потім подумайте: чи складно це було зробити? А що ви при цьому відчуваєте?"
Такі прості на перший погляд вправи допоможуть батькам краще зрозуміти дітей, а як наслідок – покращити стосунки не тільки у родині, а й у класі. Спробуйте!

# data[].attributes.headline
"Вішаємо ярлики"

# data[].attributes.subject
"Вішаємо ярлики"

# data[].attributes.body
Класний керівник об’єднує батьків у групи по-двоє/по-троє. Кожному з групи видають та прикріплюють бейджик з певним написом, наприклад: «Розмовляй зі мною так, ніби я не здатен щось розуміти», «Будь привітним», «Будь непривітним», «Кажи, що я нічого не вмію і ні на що не здатен», «Підбадьор мене» тощо. При цьому прикріпити бейджик треба так, щоб учасник не бачив, що саме на ньому написано, а отже, не знав, як з ним розмовлятимуть.

А щоб вправа стала цікавішою, учасникам групи треба дати спільне завдання, наприклад, намалювати картину. При цьому під час роботи вони мають спілкуватися один з одним так, як написано на бейджиках. Коли картина буде намальована, класний керівник має запитати: «Чи подобається вам таке спілкування, коли до вас звертаються таким чином?