# data[].attributes.body
Murens fald indledte en kædereaktion i Østeuropa. Den 10. november 1989 afsatte det bulgarske kommunistparti dets mangeårige leder Todor Zhivkov. Den 17. november 1989 begyndte en serie demonstrationer i Tjekkoslovakiet. Den 24. november var 350.000 på gaden i Prag for at kræve frie valg. Så gav partiledelsen op. I begyndelsen af december blev en regering indsat, hvor oppositionsbevægelsen "Borgerforum" havde flertal. Forfatteren Vaclav Havel, som var en af "Borgerforums" vigtigste talsmænd, blev valgt til præsident.

# data[].attributes.body
Redegørelse for østblokkens sammenbrud efter Berlin-murens fald:
-	Efter Berlin-murens fald startede et ønske om tysk genforening
-	Murens fald medførte også en kædereaktion i Østeuropa
o	10. november 1989 - afsatte det bulgarske kommunistparti dets mangeårige leder Todor Zhivkov
o	17. november 1989 - begyndte en serie demonstrationer i Tjekkoslovakiet
o	24. november 1989 - var 350.000 på gaden i Prag for at kræve frie valg, partiledelsen gav op, december ny regering (oppositionsbevægelsen ”Borgerforum” havde flertal, Vaclav Havel (en af de vigtigste talsmænd) blev præsident)
o	Rumænien, styrets fald medførte blodsudgydelse, diktatoren Nicolae Ceausescu valgte at flygte grundet en officiel demonstration, der udviklede sig til en protest mod diktatoren den 22. december 1989
o	Jugoslavien: Efter Titos død i 1980 tiltog modsætningerne mellem landets nationaliteter, hvilket medførte til, at Jugoslavien gik i opløsning i 1991-92 

# data[].attributes.body
DDR er ved at gå bankerot og vil derfor ikke kunne blive ved med at beholde magten over Østtyskland, som de havde gjort hidtil, derfor var de nødsaget til at tage et vesttysk lån. Yderligere var de tvunget til at lave markante ændringer, hvis de ønskede dette vesttyske lån. Derfor indførte de ny rejselov, hvor alle med pas havde mulighed for at rejse, dette blev dog offentliggjort en dag for tidligt. Det økonomiske pres i DDR medførte ny rejselov og førte til Berlin-murens fald den 9. november 1989. Kæmpe mængder østberlinere strømmede til grænsen for at rejse til Vesten.

# data[].attributes.body
Begivenheder, der førte til østblokkens sammenbrud:
-	Ungarn åbnede grænsen mod Østrig i maj 1989. Mange østtyskere strømmede gennem Ungarn til Østrig
-	Massedemonstrationer mod regimet i DDR begyndte i efteråret 1989
o	Ingen hjælp fra Sovjetunionen, derfor kunne DDR ikke gøre modstand mod demonstrationerne, som de eksempelvis gjorde i Kina - den kinesiske løsning. 
-	Pres fra Tjekkoslovakiet om en løsning på flygtningesituationen førte til, at DDR måtte acceptere, at de østtyske flygtninge i Prag kunne komme til Vesttyskland over østtysk territorium.

# data[].attributes.body
•	Tyskland skulle være neutralt.
•	Tyskland skulle være medlem af NATO, når de selv ønskede det.
•	Sovjetunionen skulle trække sine tropper ud af Tyskland, mens USA fortsat ville være militært til stede i landet. Dette var også i Sovjetunionens interesse.

# data[].attributes.body
·       Tyskland skulle være neutralt.

·       Tyskland skulle være medlem af NATO, når de selv ønskede det.

·       Sovjetunionen skulle trække sine tropper ud af Tyskland, mens USA fortsat ville være militært til stede i landet. Dette var også i Sovjetunionens interesse.

# data[].attributes.headline
8. Øst havde et lån, men fordi grænsen blev åbnet med det samme, fik de ikke deres lån, hvilket medførte til at de ikke havde en stabil økonomi. Sovjetunionen som heller ikke havde så mange penge, havde ikke mulighed for at kunne hjælpe Øst. 

# data[].attributes.subject
8. Øst havde et lån, men fordi grænsen blev åbnet med det samme, fik de ikke deres lån, hvilket medførte til at de ikke havde en stabil økonomi. Sovjetunionen som heller ikke havde så mange penge, havde ikke mulighed for at kunne hjælpe Øst. 

# data[].attributes.headline
7. I juli 1990 blev de fire sejrsmagter fra 2. verdenskrig plus de to tyske stater enige om en aftale, som betød, at Tyskland kunne genforenes. Sovjetunionen skulle trække sine tropper ud af Tyskland, mens USA fortsat ville være militært til stede i landet. Gorbatjov erklærede, at det også var i Sovjetunionens interesse, at USA blev i Tyskland. 

# data[].attributes.subject
7. I juli 1990 blev de fire sejrsmagter fra 2. verdenskrig plus de to tyske stater enige om en aftale, som betød, at Tyskland kunne genforenes. Sovjetunionen skulle trække sine tropper ud af Tyskland, mens USA fortsat ville være militært til stede i landet. Gorbatjov erklærede, at det også var i Sovjetunionens interesse, at USA blev i Tyskland. 

# data[].attributes.body
Günter Schabowski kom ved en fejl til at sige på et pressemøde, at reglerne, om man kunne rejse til Vesttyskland, ville træde i kraft med det samme. Dette resulterede i store menneskemængder strømmede til grænsen. Grænseovergangen Bornholmer Strasse havde til sidst ikke mulighed for at tilbageholde de store menneskemængder, og valgte derfor at åbne grænsen

# data[].attributes.body
Günter Schabowski kom ved en fejl til at sige på et pressemøde, at reglerne, om man kunne rejse til Vesttyskland, ville træde i kraft med det samme. Dette resulterede i store menneskemængder strømmede til grænsen. Grænseovergangen Bornholmer Strasse havde til sidst ikke mulighed for at tilbageholde de store menneskemængder, og valgte derfor at åbne grænsen

# data[].attributes.body
Günter Schabowski kom ved en fejl til at sige på et pressemøde, at reglerne, om man kunne rejse til Vesttyskland, ville træde i kraft med det samme. Dette resulterede i store menneskemængder strømmede til grænsen. Grænseovergangen Bornholmer Strasse havde til sidst ikke mulighed for at tilbageholde de store menneskemængder, og valgte derfor at åbne grænsen

# data[].attributes.headline
6. USA’s præsident (Bush) var til topmøde med Gorbatjov på Malta. Bush sagde, at han håbede, at Sovjetunionen forstod, at han umuligt kunne tage afstand fra en tysk genforening. Gorbatjov ville først kun acceptere et genforenet Tyskland, hvis det var neutralt. Også i Vesten var der betænkeligheder. Storbritanniens premierminister Margaret Thatcher sagde: "Hvis vi ikke passer på, får tyskerne i fredstid, hvad Hitler ikke kunne skaffe sig under krigen".

# data[].attributes.subject
6. USA’s præsident (Bush) var til topmøde med Gorbatjov på Malta. Bush sagde, at han håbede, at Sovjetunionen forstod, at han umuligt kunne tage afstand fra en tysk genforening. Gorbatjov ville først kun acceptere et genforenet Tyskland, hvis det var neutralt. Også i Vesten var der betænkeligheder. Storbritanniens premierminister Margaret Thatcher sagde: "Hvis vi ikke passer på, får tyskerne i fredstid, hvad Hitler ikke kunne skaffe sig under krigen".

# data[].attributes.body
Sovjetunionen og vesten (England).
 
-       Gorbatjov ville først kun acceptere et genforenet Tyskland, hvis det var neutralt. Også i Vesten var der betænkeligheder.
 
-       Storbritanniens premierminister Margaret Thatcher sagde: "Hvis vi ikke passer på, får tyskerne i fredstid, hvad Hitler ikke kunne skaffe sig under krigen".

# data[].attributes.headline
5. østtyskerne fik nyheden via vestligt TV. Store menneskemængder strømmede til grænseovergangene mod Vestberlin. Kl. 23.30 pressede mængden så kraftigt på ved grænseovergangen Bornholmer Strasse, at den vagthavende officer på egen hånd besluttede at åbne grænsen.

# data[].attributes.subject
5. østtyskerne fik nyheden via vestligt TV. Store menneskemængder strømmede til grænseovergangene mod Vestberlin. Kl. 23.30 pressede mængden så kraftigt på ved grænseovergangen Bornholmer Strasse, at den vagthavende officer på egen hånd besluttede at åbne grænsen.

# data[].attributes.body
Som det fremgår af tabellen, accelererede den økonomiske krise i Sovjetunionen efter 1989. Fra 1990 til 1991 faldt landets nationalindkomst med 10 procent og landbrugsproduktionen gik tilbage med 5 procent. Den sovjetiske økonomi var i frit fald.

Overordnet set havde Sovjetunionen simpelthen ikke ressourcer nok til at føre Østtyskland videre, hvilket medførte i at Berlinmuren blev væltet, og Tyskland blev genforenet.

# data[].attributes.body
Murens fald indledte en kædereaktion i Østeuropa. Den 10. november 1989 afsatte det bulgarske kommunistparti dets mangeårige leder Todor Zhivkov. Den 17. november 1989 begyndte en serie demonstrationer i Tjekkoslovakiet. Den 24. november var 350.000 på gaden i Prag for at kræve frie valg. Så gav partiledelsen op. I begyndelsen af december blev en regering indsat, hvor oppositionsbevægelsen "Borgerforum" havde flertal. Forfatteren Vaclav Havel, som var en af "Borgerforums" vigtigste talsmænd, blev valgt til præsident.

Rumænien var det eneste land i Østblokken, hvor styrets fald medførte blodsudgydelse. Rumænien havde under diktatoren Nicolae Ceausescu et af de mest stalinistiske regimer i Østeuropa. I byen Timisoara skød sikkerhedsstyrker ind i en demonstration og dræbte 97 mennesker. Få dage efter, den 22. december 1989, udartede en officiel demonstration for Ceausescu sig til en så voldsom protest mod diktatoren, at han valgte at flygte. Hans og hans hustru Elena blev dog taget til fange, stillet for en standret og henrettet den 25. december 1989. Derefter kom en reformkommunistisk regering til magten. 

I Jugoslavien tiltog modsætningerne mellem landets mange nationaliteter efter Titos død i 1980. Landet gik i opløsning i 1991-92, idet først Slovenien og Kroatien og siden Bosnien skilte sig ud. I 1990'erne blev det tidligere Jugoslavien hærget af borgerkrige, som kostede over 250.000 mennesker livet.

# data[].attributes.body
Murens fald var med til at skabe en kædereaktion i østblokken, der ultimativt førte til dens sammenbrud. Derudover så man den 10 nov 1989 at det bulgarske kommunistparti afsatte deres mangeårige ledere. 17 nov begyndte en serie demonstrationer i tjekkoslovakiet.
samt de økonomiske problemer som skabte valget om at åbne grænserne for at appellere til et lån fra vesten.

Og åbningen af grænsen mod Østrig, som skabte større udvandring af østtyskland

# data[].attributes.body
Med Mikhail Gorbatjovs overtagelse af den sovjetiske ledelse i 1985 ændredes sovjetisk udenrigspolitik hen mod afspænding og samarbejde med NATO-landene, og en række vellykkede møder mellem Gorbatjov og Reagan indvarslede en ny periode med afspænding.

Den kolde krig sluttede delvist med Berlinmurens fald 9. november 1989 og endeligt med Sovjetunionens sammenbrud og endelige opløsning 26. december 1991.

# data[].attributes.body
Den østtyske befolkning blev lovet, at genforeningen ikke ville koste vesttyskerne penge i form af højere skatter eller afgifter. Dette holdt kun til sommeren 1991, da en række afgiftsforhøjelser trådte i kraft.
Den østtyske befolkning blev lovet, at ingen ville få det dårligere efter genforeningen, end de havde haft før. Men på mindre end et år steg arbejdsløsheden i de østtyske delstater fra 1,6% til 9,5%.

Gorbatjov ville først kun acceptere et genforenet Tyskland, hvis det var neutralt.

Bush lovede, at NATO ikke ville blive udvidet østpå - et løfte, der blev brudt af hans efterfølger Bill Clinton efter Sovjetunionens opløsning.

Sovjetunionen skulle trække sine tropper ud af Tyskland, mens USA fortsat ville være militært til stede i landet. Gorbatjov erklærede, at det også var i Sovjetunionens interesse, at USA blev i Tyskland.

# data[].attributes.body
Sovjetunionen var klart imod genforeningen af Tyskland og Gorbatjov ville kun gå med til en samlet tyskland, hvis det blev neutralt.

USA var meget for det. Den amerikanske præsident George W. Bush og Gorbatjov mødtes derfor til et topmøde på Malta for at diskutere det. Bush sagde, at han håbede, at Sovjetunionen forstod, at han umuligt kunne tage afstand fra en tysk genforening.

Og derudover var Bush også for at det samlede Tyskland skulle være et medlem af NATO.

Også Storbritannien var skeptiske over et genforenet Tyskland og deres premierminister Margaret Thatcher udtalte også at: “Hvis vi ikke passer på, får Tyskland i fredstid, hvad Hitler ikke kunne skaffe sig under krigen.”

# data[].attributes.body
Den 22. december 1989, udartede en officiel demonstration for Ceausescu sig til en så voldsom protest mod diktatoren, at han valgte at flygte.

I efteråret 1989 begyndte en serie af massedemonstrationer mod regimet i DDR.

Ungarn åbnede grænsen mod Østrig i maj 1989

Sidst i oktober 1989 slog økonomerne alarm

Den 9. november 1989 godkendte centralkomitéen i DDR's statsbærende parti SED forslaget om nye rejseregler.

Den 24. november var 350.000 på gaden i Prag for at kræve frie valg. Så gav partiledelsen op.

Den 28. december 1989 erklærede Vesttysklands forbundskansler Helmuth Kohl, at han gik ind for tysk genforening

# data[].attributes.headline
Begivenheder der starter østblokkens sammenbrud

# data[].attributes.subject
Begivenheder der starter østblokkens sammenbrud

# data[].attributes.body
En østtysk økonom skønnede, at hvis gældsætningen fortsatte i samme takt, ville DDR være bankerot i 1991.

Ungarn åbnede grænsen mod Østrig i maj 1989

Tusinder af flygtninge samledes desuden på den vesttyske ambassade i Prag.

I efteråret 1989 begyndte en serie af massedemonstrationer mod regimet i DDR.

Den 9. oktober gik 70.000 mennesker i Leipzig på gaden.

Murens fald indledte en kædereaktion i Østeuropa. Den 10. november 1989 afsatte det bulgarske kommunistparti dets mangeårige leder Todor Zhivkov.

Den 17. november 1989 begyndte en serie demonstrationer i Tjekkoslovakiet.

Den 24. november var 350.000 på gaden i Prag for at kræve frie valg. Så gav partiledelsen op.

Rumænien var det eneste land i Østblokken, hvor styrets fald medførte blodsudgydelse.

I Jugoslavien tiltog modsætningerne mellem landets mange nationaliteter efter Titos død i 1980. Landet gik i opløsning i 1991-92, idet først Slovenien og Kroatien og siden Bosnien skilte sig ud.

# data[].attributes.body
Günter Schabowski kom til at spille en historisk rolle, da han den 9. november 1989 om aftenen deltog i en pressekonference, som blev direkte transmitteret i østtysk tv. Han læste en erklæring op om, at det ville være muligt for DDR-borgere at søge og  få udrejse til Vestberlin og Vesttyskland. På et spørgsmål fra en journalist i salen, der ville vide, hvornår denne regel ville træde i kraft - Schabowski svarede: "Det sker, efter hvad jeg ved... sker det straks, omgående."

# data[].attributes.body
Sammenbruddet startede jo bl.a. på grund af murens fald, som kom da Østtyskland ikke havde flere penge tilbage. Derudover kunne Sovjetunionen ikke længere hjælpe landene i Østblokken, grundet deres dårlige økonomi.

# data[].attributes.body
DDR skulle gøre Muren til handelsobjekt til gengæld for nye vesttyske lån. Man skulle lufte tanken om at gradvist "overflødiggøre" grænsen mellem DDR og Vesttyskland. dog 9. november 1989 kl  23.30 pressede mængden så kraftigt på ved grænseovergangen Bornholmer Strasse, at den vagthavende officer på egen hånd besluttede at åbne grænsen. Han meldte tilbage: "Vi åbner for flodbølgen nu!

# data[].attributes.body
Ungarn - Østrig

Ungarn åbnede grænsen mod Østrig i maj 1989

Tjekkiet

Tusinder af flygtninge samledes desuden på den vesttyske ambassade i Prag.

Den 24. november var 350.000 på gaden i Prag for at kræve frie valg. Så gav partiledelsen op.

# data[].attributes.body
Gorbatjov (Sovjet) ville have at Tyskland var neutralt inden genåbningen

# data[].attributes.headline
 5. Østblokken kom under massivt pres fra demonstranter som krævede en tysk genforening og frit valg. Nogle af disse demonstrationer skete i Tjekkoslovakiet. Dette medførte til at den 10. november 1989 afsatte det bulgarske kommunistparti dets mangeårige leder Todor Zhivkov. Senere hen gav partiledelsen i Tjekkoslovakiet op. og forfatteren Vaclav Havel, som var en af "Borgerforums" (demokratibevægelsen) vigtigste talsmænd, blev valgt til præsident. 

# data[].attributes.subject
 5. Østblokken kom under massivt pres fra demonstranter som krævede en tysk genforening og frit valg. Nogle af disse demonstrationer skete i Tjekkoslovakiet. Dette medførte til at den 10. november 1989 afsatte det bulgarske kommunistparti dets mangeårige leder Todor Zhivkov. Senere hen gav partiledelsen i Tjekkoslovakiet op. og forfatteren Vaclav Havel, som var en af "Borgerforums" (demokratibevægelsen) vigtigste talsmænd, blev valgt til præsident. 

# data[].attributes.body
Blev enige om at det forenede Tyskland  skulle have mulighed for at deltage i NATO

Gorbatjov ville først kun acceptere et genforenet Tyskland, hvis det var neutralt.

# data[].attributes.headline
3. Centralkomitéen i DDR’s statsbærende parti godkendte SED forslaget om nye rejseregler. Günter Schabowski tog lovforslaget med til en pressekonference for udenlandske korrespondenter. Han bekendtgjorde her, at efter de nye regler ville det være muligt med kort varsel at ansøge om permanent udrejse og om at rejse privat i Vesten.

# data[].attributes.subject
3. Centralkomitéen i DDR’s statsbærende parti godkendte SED forslaget om nye rejseregler. Günter Schabowski tog lovforslaget med til en pressekonference for udenlandske korrespondenter. Han bekendtgjorde her, at efter de nye regler ville det være muligt med kort varsel at ansøge om permanent udrejse og om at rejse privat i Vesten.

# data[].attributes.body
Både for Vesten (storbritannien) og Sovjetunionen var det et krav, at Tyskland skulle være neutrale. Derudover skulle Sovetunionen trække deres tropper, mens amerikanske tropper blev i Tyskland. Tyskland ville gerne være en del af NATO, da de selv ønskede det.

# data[].attributes.body
Det ville blive nødvendigt at bede Vesttyskland om et lån på yderligere 3-4 mia. DM. Gorbatjov meldte for pas og sagde at DDR skulle ikke regne med hjælp fra Sovjetunionen. Et afgørende forslag fra de østtyske økonomer er kommet frem efter den kolde krigs ophør: Økonomerne foreslog, at DDR skulle gøre Muren til handelsobjekt til gengæld for nye vesttyske lån. Man skulle lufte tanken om at gradvist "overflødiggøre" grænsen mellem DDR og Vesttyskland.

# data[].attributes.body
De ville forhandle om at åbne muren for udrejse til vesten og tilladelse til at søge permanent ophold i vesten mod lån på 4 mia. DM, da de havde stor gæld. Dette blev dog en katastrofe da Schabowski udmeldte i en pressemeddelelse at åbningen af grænsen skete øjeblikkeligt. 
Da Østtyskland var så medtaget økonomisk og ved at sovjetunionen var svækket i høj grad og kunne dermed ikke hjælpe økonomisk.  

# data[].attributes.body
østtyskerne fik nyheden via vestligt TV. Store menneskemængder strømmede til grænseovergangene mod Vestberlin. Kl. 23.30 pressede mængden så kraftigt på ved grænseovergangen Bornholmer Strasse, at den vagthavende officer på egen hånd besluttede at åbne grænsen.

# data[].attributes.headline
4. østtyskerne fik nyheden via vestligt TV. Store menneskemængder strømmede til grænseovergangene mod Vestberlin. Kl. 23.30 pressede mængden så kraftigt på ved grænseovergangen Bornholmer Strasse, at den vagthavende officer på egen hånd besluttede at åbne grænsen.

# data[].attributes.subject
4. østtyskerne fik nyheden via vestligt TV. Store menneskemængder strømmede til grænseovergangene mod Vestberlin. Kl. 23.30 pressede mængden så kraftigt på ved grænseovergangen Bornholmer Strasse, at den vagthavende officer på egen hånd besluttede at åbne grænsen.

# data[].attributes.body
Murens fald indledte en kædereaktion i Østeuropa. Den 10. november 1989 afsatte det bulgarske kommunistparti dets mangeårige leder Todor Zhivkov. Den 17. november 1989 begyndte en serie demonstrationer i Tjekkoslovakiet. I Jugoslavien tiltog modsætningerne mellem landets mange nationaliteter efter Titos død i 1980. Landet gik i opløsning i 1991-92, idet først Slovenien og Kroatien og siden Bosnien skilte sig ud. I 1990'erne blev det tidligere Jugoslavien hærget af borgerkrige, som kostede over 250.000 mennesker livet.

# data[].attributes.body
Der var betænkeligheder i Vesten, ved den tyske genforening. Var bange for et ikke neutralt Tyskland og om der kunne ske det samme, som man så i 2 verdenskrig

Storbritanniens premierminister Margaret Thatcher sagde: "Hvis vi ikke passer på, får tyskerne i fredstid, hvad Hitler ikke kunne skaffe sig under krigen"”

# data[].attributes.headline
7.	Hvilke krav var der, fra de forskellige lande hvis Tyskland skulle genforenes?

# data[].attributes.subject
7.	Hvilke krav var der, fra de forskellige lande hvis Tyskland skulle genforenes?

# data[].attributes.headline
6.	hvilke lande var betænkelig ved Tysklands genforening og hvorfor?

# data[].attributes.subject
6.	hvilke lande var betænkelig ved Tysklands genforening og hvorfor?

# data[].attributes.headline
5.	Redegør for østblokkens sammenbrud efter Berlinmurens fald?

# data[].attributes.subject
5.	Redegør for østblokkens sammenbrud efter Berlinmurens fald?

# data[].attributes.headline
4.	hvorfor blev Berlinmuren åbnet den 9. november 1989?

# data[].attributes.subject
4.	hvorfor blev Berlinmuren åbnet den 9. november 1989?

# data[].attributes.headline
3.	Hvilke begivenheder er i 1989 med til at starter østblokkens sammenbrud?

# data[].attributes.subject
3.	Hvilke begivenheder er i 1989 med til at starter østblokkens sammenbrud?

# data[].attributes.headline
8.	forklar hvordan økonomien fik betydning for Østblokkens sammenbrud.

# data[].attributes.subject
8.	forklar hvordan økonomien fik betydning for Østblokkens sammenbrud.