# data[].attributes.body
Hvordan tager muslimer deres religion med videre til Danmark?

# data[].attributes.headline
(Amila) Hvordan dyrker de islam i Danmark?

# data[].attributes.subject
(Amila) Hvordan dyrker de islam i Danmark?

# data[].attributes.body
Det er vidt forskelligt fra person til person, hvordan de dyrker islam her i Danmark. Der er nogle som går rigtig meget op i det, og så er der nogle som gør knap så meget. Flere Steder i Danmark er der blevet bygget moskéer, som muslimer har mulighed for at komme og dyrke deres religion i. Heriblandt fredagsbøn.

Kvinderne går med tørklæde på hovedet. Grunden til at de gør det er fordi at det i kronanen fremgår at kvinder ikke må vise deres skønhed frem for andre end de nærmeste mænd i deres familie. Men man bærer også tørklæder af andre årsager, bla. mode og traditioner. Der findes 4 forskellige former for tørklæder: hijab, khimar, niqab og burka.

I islam afholder man også ramadan. Ramadan er en måned hvor man faster. Den er fra mandag 12. april til den 12. maj. Det er i alt 30 dage, hvor muslimer hverken må spise, drikke, have sex eller ryge fra solen står op, til den går ned igen.  Men det er ikke alle der skal holde ramadan. Børn, gamle og syge er fritaget, samt er kvinder der har sin menstruation, gravide og folk der ammer også fritaget.  Rejsende, sportsudøvere og folk i krig kan også blive fritaget, men opfordres til at afholde ramadanen. Når fastemåneden er ovre, holder de en stor fest kaldet eid, den minder lidt om juleaften for kristne.

Kildehenvisning:

Mads Boel Bendix og Inge Haandsbæk Vestergaard, “Hijab, burka eller niqab? Her er de muslimske tørklæder” religion.dk (besøgt d. 05-01-2021, oprettet d. 06-08-2018)

https://www.religion.dk/islam/hijab-burka-muslimske-toerklaeder

VIBEKE MIKKELSEN HANSEN, Fem vigtige ting at vide om ramadan, dr.dk (besøgt d. 05-01-2021, oprettet d. 07-05-2019)

https://www.dr.dk/ligetil/fem-vigtige-ting-vide-om-ramadan

# data[].attributes.headline
(Lykke) Hvad er danskernes holdning til islam, og hvorfor har de den holdning som de har?

# data[].attributes.subject
(Lykke) Hvad er danskernes holdning til islam, og hvorfor har de den holdning som de har?

# data[].attributes.body
Overraskende mange danskere er enige i, at muslimske indvandrere bør sendes ud af Danmark. Over hver fjerde dansker ønsker at sende muslimske indvandrere ud af Danmark, hvis de ikke har et arbejde. Der er dog forskel på, hvordan befolkningsgrupperne opfatter muslimske indvandrer. Den ældre del af befolkningen påstår, at muslimske indvandrere kan have betydning for vores nationale kultur. Hvorimod den yngre del af befolkningen lægger mere vægt på, at man er borger i det samme land, betaler skat og bidrager til samfundet. Man kan samlet set sige, at den ældre befolkningsgruppe er mere negativt indstillet omkring muslimske indvandrere.

Men der er også nogle få danskere, som er uenige i holdningen om, at muslimer bør sendes ud af landet. De 45 procent kan skyldes, at de har haft nær kontakt med flygtninge eller indvandre, og derfor er mere positivt indstillede overfor dem.

En undersøgelse viser, at kendetegnet for danskernes holdning til religion, er den mest negative blandt alle deltagende lande i undersøgelsen. Her ligger Danmark i øvrigt i klasse med de øvrige nordiske lande – men klart højere.

Når man skal forklare danskernes negative syn på islam, er det tydeligt, at det har at gøre med fordomme om islam som religion, samtidigt med generelt at se ned på religion.

Kildehenvisning:

Reiermann, Jens - Andersen, Torben K., “Hver fjerde dansker: Muslimer skal ud af Danmark”, mandagmorgen.dk (Besøgt d. 03.01.21, Oprettet d. 21.10.19)

https://www.mm.dk/artikel/hver-fjerde-dansker-muslimer-skal-ud-af-danmark

# data[].attributes.headline
(Lykke) Hvor kommer danskernes holdning fra?

# data[].attributes.subject
(Lykke) Hvor kommer danskernes holdning fra?

# data[].attributes.body
Noget som er med til at give danskerne en negativ holdning til islam, er terrorhandlinger, såsom den terrorhandling der blev begået den 11. september. Denne begivenhed har medført et negativt syn på islam - og dette går også ud over andre trosretninger.

En anden grund er den åbenlyse måde muslimerne udtrykker deres religion på. Det provokerer danskerne, da de er meget private omkring deres religion.

Sådanne oplevelser får mange danskere til at reagere negativt på stærkt religiøse mennesker. René Dybdal Pedersen siger: “Vi lever i et samfund, der har været en monokultur igennem århundreder. Den danske kristendom er basen for vores religiøse liv - og det har et eller andet sted gjort os religiøst dovne”. Han siger videre: “Der er nogle danskere, som reagerer voldsomt på religiøsitet. Men mange reagerer mere med et træk på skuldrene. Det er ikke noget, der fylder i deres hverdag”. Dette kan netop være grunden til, at nogle danskere opfatter religion i det hele taget, som noget negativt.

Kildehenvisning:

Lehmann, Christian, “Danskerne er islam-skeptiske men pragmatiske”, information.dk (Besøgt d. 03.01.21, Oprettet d. 16.05.08)

https://www.information.dk/indland/2008/05/danskerne-islam-skeptiske-pragmatiske

Hansen, Karin Dahl, “Danskerne frygter islam”, kristeligtdagblad.dk (Besøgt d. 03.01.21, Oprettet d. 20.12.00)

https://www.kristeligt-dagblad.dk/kirke-tro/danskerne-frygter-islam

# data[].attributes.headline
(Julie) Hvad kan være svært ved at dyrke islam i Danmark?

# data[].attributes.subject
(Julie) Hvad kan være svært ved at dyrke islam i Danmark?

# data[].attributes.body
Noget af det som godt kan være svært ved at være muslim som kommer til Danmark og skal dyrke sin religion, er at det handler rigtig meget om hvor du bor, og hvem du bor sammen med. Hvis du bor i en ghetto, er religionen en del vigtigere, end den er hvis du bor i et dansk boligområde.

Grunden til det er at når man bor i en ghetto er du hele tiden omkring folk som har den samme måde at leve på som du selv har. Samt ved man heller ikke rigtigt hvordan det ellers skulle være. Men selvom at religionen fylder mere der, er den heller ikke så vigtig som den ville være i det land de kommer fra. Grunden til det, er at forældrene selv skal til at vænne sig til den nye tilværelse i Danmark og derfor glemmer de lidt og fortælle deres børn omkring det. Derfor lære muslimer kun omkring de simple regler og principper, og ikke omkring realiteterne som reglerne skabt ud fra.

Men hvis man kommer til Danmark og flytter ind i et dansk boligområde, lære man mere om de danske principper og får danske venner. Men islam bliver ikke glemt, den bliver bare i stedet holdt derhjemme. Det er ikke dem der råber op omkring deres religion, men holder den for sig selv. For hvis ikke de gør det bliver de ifølge Imran bin Munir Husayn “fyldt op med skarpt vinklede, negative historier, der oftest ubegrundet associerer religion med sagen, når muslimer gør noget forkert. Som om årsagen til kriminel adfærd skal eller kan findes i andet end individets egne valg. I kølvandet på disse historier følger ofte hundredvis af hadefulde, generaliserende kommentarer på de sociale medier, fyldt med fordomme om islam og muslimer.”

Noget af det som så kan være svært, er hvis man flytter fra et boligområde hvor man kun har boet sammen med danskere, og derefter flytter i en ghetto, er alle de nye ting som man skal forholde sig til. Fx omkring de valg man træffer, eller det man gør. Mustafa Sayegh, flyttede i en ghetto, og det var ikke noget som han brød sig om, han siger. “jeg var hverken ærlig eller tro mod mig selv. Det var en påtaget identitet.” Han valgte til sidst at melde sig ud af Islam, da han ikke følte sig godt tilpas i det miljø han endte med at bo i.

Kildehenvisning:

Imran bin Munir Husayn, “Mange danske muslimer er afskåret fra sjælen i islam og gør religionen hård og firkantet” information.dk (besøgt d. 04-01-2020, oprettet d. 07-10-2020)

https://www.information.dk/debat/2020/10/danske-muslimer-afskaaret-sjaelen-islam-goer-religionen-haard-firkantet

Mustafa Sayegh, “Jeg forlod islam, fordi den forhindrede mig i at blive integreret i Danmark” information.dk (besøgt d. 04-01-2021, oprettet d. 29-07-2020)

https://www.information.dk/debat/2020/07/forlod-islam-fordi-forhindrede-integreret-danmark

# data[].attributes.body
Det er vidt forskellige måder, muslimerne dyrker deres religion her i Danmark. Der er nogle som er fuldt og fast troende, som beder 5 gange dagligt, går i moske til fredagsbøn mm, følger ramadan og går med tørklæde. Det er bare ikke noget som man lægger mærke til, da det er noget som man vælger at holde privat. For hvis ikke de gør det, men i stedet råber op omkring det, bliver de kaldt for kriminelle, og som nogle der bare er i Danmark for at udnytte skattepengene. Det er derfor ikke altid helt nemt at være muslim i Danmark.

Det er ikke alle muslimer, som vægter islam lige så højt, som dem, der er fuldt troende. Mange af de unge muslimer, som er kommet til Danmark som børn, kender ikke det grundlæggende i islam, men kun det overfladiske. Men de deltager stadigvæk lidt aktivt inde for islam. Fx kan nogle af de unge godt være med til ramadan, og pigerne kan godt gå med tørklæde. Men der er også frihed. Man kan godt dyrke islam derhjemme, men have leget en hel dag sammen med kristne børn, og børn med en anden religion.

# data[].attributes.headline
(Amila) Hvad er forskellen på den religion vi danskere dyrker og islam?

# data[].attributes.subject
(Amila) Hvad er forskellen på den religion vi danskere dyrker og islam?

# data[].attributes.body
Kristendom:

De kristne tror på Jesus Kristus som deres frelser. Han er guds søn, men levede et menneskeliv på jorden uden at synde. Ved sin fysiske opstandelse besejrede han døden, og gjorde det muligt for mennesket at blive frelst fra den evige død. Han døde i stedet for mennesket, som ved at tro på ham får evigt liv i himlen. Det er bibelens centrale budskab.

Islam:

Islam tror man på de fem søjler som omdrejningspunkt. Man tror at gud er en, og hans profet Muhammed er budbringeren. De øvrige søjler er bøn (fem gange dagligt), almisse (penge til de fattige), fasten (ramadan) og hajj (en gang i livet skal man på pilgrimsrejse til Mekka).

Kilde:

Netredaktionen, Hvad tror de kristne på?, religion.dk (besøgt d. 05-01-2021, oprettet d. 14-04-2005)

https://www.religion.dk/undervisning/hvad-tror-de-kristne-p

Jeppe Hedaa, Hvilke forskelle og ligheder er der mellem kristendom, jødedom og islam?, religion.dk (besøgt d. 05-01-2021, oprettet d. 17-11-2014)

https://www.religion.dk/spørg-om-religion/2014-10-17/hvilke-forskelle-og-ligheder-er-der-mellem-kristendom-jødedom-og-islam