# data[].attributes.body
https://padlet.com/b8p5fiooci/nb5yrk21ahb3

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
PRØVE MED SELVVALGT PROBLEMSTILLING

Af Christian Arnth Jørgensen

Nedenfor kan du få ideer til, hvordan du alene eller i samarbejde med én eller to fra klassen kan arbejde, hvis du skal til prøve i samfundsfag.

Når det er afgjort, at din klasse skal til prøve i samfundsfag, skal du og dine klassekammerater hver især bestemme jer for, om I vil gå til prøve alene eller sammen med én eller to fra klassen. I må højst være tre elever, der går til prøve sammen.

Emne og temaer

Jeres lærer laver en liste over emner og temaer, som I kan komme til prøve i. Det er emner og temaer, som I har arbejdet med i 9. klasse. Listen kan også indeholde emner og temaer fra 8. klasse. I grupper eller individuelt trækker I lod mellem disse emner og temaer.

Valg af delemne

Vi kan forestille os, at eleverne Sofie og Mathias fra 9. klasse har besluttet sig for at arbejde sammen. De har trukket emnet Økonomi, som klassen arbejdede med i 9. klasse. Da klassen arbejdede med emnet, var det især ud fra materialer og opgaver på fagportalen samfundsfag.gyldendal.dk.

Sofie og Mathias skal nu indkredse og selv vælge et delemne inden for det overordnede emne Økonomi. De kan vælge et af de fire delemner, der er på portalen under forløbet Tjek på økonomien ( Det økonomiske kredsløb, Frit marked eller planlagt produktion, Hvad skal varen koste? eller Når politikerne påvirker økonomien). Eller de kan vælge et af de underemner, som delemnerne består af. Men de kan også selv formulere et delemne, der går på tværs af portalens delemner - eller finde på et helt nyt delemne. Det skal blot være knyttet til Økonomi.

Sofie og Mathias og de andre elever i klassen kan få hjælp af deres lærer til at indkredse delemnet. Læreren foreslår, at eleverne begynder med en brainstorm over noget ved deres udtrukne emne, som de synes har været interessant, eller noget som de har undret sig over. Dette interessante eller undrende kan de formulere som et spørgsmål, der kan bruges senere til at udarbejde en problemstilling.

Sofies og Mathias' valg
Under Sofies og Mathias' brainstorm foreslår Sofie følgende spørgsmål:

Hvordan fungerer det økonomiske kredsløb?

Det går Mathias med til, og de taler med læreren om det. Hun siger, at det en rigtig god ide. De skal dog overveje, om det er for bredt.
Sofie og Mathias vælger i stedet et af de andre forslag, de har drøftet:

Hvordan påvirker teenagere det økonomiske kredsløb, og hvilke konsekvenser har deres forbrug?

Til en vejledning med deres lærer afgrænser de delemnet til, at det skal handle om dem selv og deres økonomiske vaner. Det synes Sofie og Mathias er spændende, efter de har set Luksusfælden på tv flere gange.
Problemstillingen

Det næste skridt er, at Sofie og Mathias skal udarbejde en problemstilling i tilknytning til deres delemne. De henter inspiration fra de spørgsmål, som er på portalen om emnet Tjek på økonomien. De bruger dog især den vejledning til formulering af problemstillinger, de kan finde på portalen.

I undervisningen har Sofie og Mathias lært, at en problemstilling består af et sæt af åbne spørgsmål.

At spørgsmålene udgør et "sæt" betyder, at de hører sammen og understøtter hinanden.

At et spørgsmål er "åbent" betyder, at man ikke bare kan svare "ja" eller "nej" til det. Desuden skal der ikke spørges til rene fakta, fx "Hvornår blev Lars Løkke Rasmussen født?"

Sofie og Mathias når frem til følgende problemstilling, som læreren godkender:

Hvorfor spiller teenagere overhovedet en rolle i det økonomiske kredsløb?

Hvilken indflydelse har teenageres forbrugsvaner i det økonomiske kredsløb?

Hvad kan politikerne gøre finanspolitisk for at påvirke de unges forbrugsvaner, og hvordan vil det i givet fald påvirke det økonomiske kredsløb?

Hvad er konsekvensen, hvis teenagere ikke er en del af det økonomiske kredsløb?

Kildesøgning

I arbejdet med delemnet skal Sofie og Mathias inddrage kilder. Dog højst fem. Kilderne skal bearbejdes og anvendes i besvarelsen af problemstillingen.

På nettet finder de en statistik med titlen "Unges levevilkår anno 2013". Den er udgivet af Danmarks Statistik og er lidt svær at læse, men den har mange vigtige tal og oplysninger.

Derefter har de fået fat i en rapport fra CEFU, Center For Ungdomsforskning, der beskriver den stadigt stigende materialisme blandt unge i Danmark.

Til sidst har de fået fat i en artikel fra avisen Information, der hedder "Unge har et super-forbrug". Den fortæller, at gruppen 13-18 årige lægger omkring 10 milliarder kroner i forretningerne om året.

Produktet

Som en del af forberedelsen til prøven skal Sofie og Mathias fremstille et produkt. Det indgår ikke i sig selv i bedømmelsen, men skal indgå i besvarelsen af deres problemstilling.

Sofie og Mathias har to ideer:

1. Den ene ide er en model af det økonomiske kredsløb, som de vil producere som en klassisk planche. Den skal hjælpe dem til at navigere rundt og forklare, hvordan det fungerer trin for trin.

2. Den anden ide er et videointerview med en politiker, en bankmand og en teenager om deres syn på forbrug og afgifter. Videoen laves ved hjælp af iMovie, PhotoStory eller et tilsvarende program.

Lærerens spørgsmål

Når Sofie og Mathias har afleveret deres produkt, udarbejder læreren 2-3 uddybende spørgsmål til problemstillingen og deres produkt.

Spørgsmålene kan fx handle om sammenhænge mellem de unges forbrug og den førte økonomiske politik i Danmark, samt hvad konsekvenserne kunne blive, hvis der er uligevægt i eksport og import.

Eleverne får først spørgsmålene ved prøvens begyndelse. De får dog forberedelsestid.

Forberedelsestid

25 minutter for én elev

40 minutter for tomandsgrupper

55 minutter for tremandsgrupper

Under forberedelsen har eleverne adgang til fx egne noter og opslagsværker.
Eksaminationen

Prøven inklusive fastsættelse af karakteren varer:

25 minutter for én elev

40 minutter for tomandsgrupper

55 minutter for tremandgrupper

Prøven foregår således:

Eleverne besvarer deres problemstilling med inddragelse af deres produkt.

Eleverne besvarer de lærerstillede spørgsmål.

Herefter følger en mere åben samtale mellem elever og lærer om delemnet, problemstillingen og produktet.

# data[].attributes.attachment_link.description
PRØVE MED SELVVALGT PROBLEMSTILLING Af Christian Arnth Jørgensen Nedenfor kan du få ideer til, hvordan du alene eller i samarbejde med én eller to fra klassen kan arbejde, hvis du skal til prøve i samfundsfag.

# data[].attributes.attachment_link.description
SkoDa - Skolernes Databaseservice, der giver l�rere og elever adgang til s�gning i store, eksterne, professionelle databaser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Regeringen dropper at sænke kriminel lavalder

# data[].attributes.attachment_link.description
12-årige unge skal dømmes ved Ungdomskriminalitets-nævn i hver politikreds, skriver Ugebrevet Mandag Morgen.

# data[].attributes.body
Andreas og Brøgger

Ungdomskriminalitet

# data[].attributes.body
Hannah og Mia

# data[].attributes.body
1. Generel viden om viden om det danske retssystem

2. Få viden om, hvorfor man straffer.

3. Diskutere forskellige former for straf.

4. Forholde jer til den kriminelle lavalder.

5. Analysere de politiske partiers retspolitik.

6. Komme med forslag til hensigtsmæssige straffeformer.

# data[].attributes.attachment_link.title
samfundsfag.gyldendal.dk | KRIMINALITET OG STRAF

# data[].attributes.attachment_link.description
Samfundsfagsportalen dækker undervisningen i udskolingen med et bredt tekstudvalg, film, interaktive opgaver, infografikker m.m. Prøv gratis i 30 dage.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
For at forebygge ungdomskriminalitet er det afgørende for forskere og politikere at vide, hvad der fører til, at børn og unge kommer ud i kriminalitet. Som nævnt tidligere er det næsten umuligt at forudsige, hvilke børn og unge der kommer til at begå kriminalitet. Der er dog en række fællestræk, når forskerne forsøger at forklare, hvorfor nogle unge ender i en kriminel løbebane.

SFI og Det Kriminalpræventive Råd har i 2016 foretaget en stor undersøgelse af de unge kriminelles baggrund (se kilder). På den baggrund skrev TV2.dk artiklen "7 afgørende faktorer: Disse børn har størst risiko for at blive ungdomskriminelle" (se kilder). De syv faktorer er:

· Drenge har langt større sandsynlighed for at blive ungdomskriminelle end piger.

· Unge, der har røget hash, har større sandsynlighed for kriminel adfærd.

· Unge med lav selvkontrol er mere tilbøjelige til at handle impulsivt.

· Unge, der tilbringer meget tid med venner uden for hjemmet, begår gennemsnitsligt mere kriminalitet.

· Hvis en ung har pjækket fra skole inden for det seneste år, er der større sandsynlighed for, at den unge begår kriminalitet.

· Mange unge kriminelle har et karaktergennemsnit under 2.

· Der er større risiko for, at unge med forældre med kort uddannelse, begår kriminalitet.

"Hvis flere af faktorerne optræder samtidig, så bør alarmklokkerne ringe," siger SFI-forskeren Rikke Fuglsang Olsen, der har været med til at lave undersøgelsen, til TV2.dk.

Hvordan kan børn og unge straffes?

På grund af den kriminelle lavalder kan børn under 15 år ikke straffes for deres handlinger ved de danske domstole, uanset hvor grov en forseelse, de har begået. Det er sikret af straffelovens §15 (se kilder). Bøder eller betingede domme kan heller ikke komme på tale.

I stedet er det de sociale myndigheder, der har ansvaret for at få den unge kriminelle på ret køl. De kan eksempelvis udpege en personlig rådgiver eller i yderste tilfælde beslutte, at barnet skal anbringes på institution uden samtykke fra hverken barn eller forældre.

I 2010 sænkede VK-regeringen den kriminelle lavalder til 14 år, men den lovændring blev rullet tilbage ved regeringsskiftet i 2012 (se kilder).

Unge mellem 15 og 17 år er ligestillede med de voksne med hensyn til efterforskning, afhøring og anholdelse af politiet . I praksis behandles de dog ofte anderledes . En person under 18 år kan ikke idømmes livstid. Og en ung alder kan i sig selv være en grund til at dommeren vælger at idømme den unge sigtede en lavere straf, end en voksen havde fået for samme lovbrud, skriver Britta Kyvsgaard i Den Store Danske (se kilder). Unge under 21 år kan også idømmes bødestraf for forseelser, som ellers burde takseres til fængselsstraf.

Varetægtsfængslinger finder ofte sted på særlige institutioner. Unge, der idømmes fængselsstraf, skal holdes adskilt fra voksne, fremgår det af FNs børnekonvention s artikel 37, hvor det fremgår: "Især skal ethvert barn, der er berøvet friheden, holdes adskilt fra voksne, medmindre en sådan adskillelse ikke anses at tjene barnets tarv."

I praksis kommer unge ofte til at afsone deres straf i en sikret institution.

Hvordan kan man undgå, at børn og unge bliver kriminelle?

Diskussionen om, hvordan man bedst kommer ungdomskriminalitet til livs, er et klassisk spørgsmål om forebyggelse eller straf. Særligt de borgerlige partier har historisk talt for at sænke den kriminelle lavalder, så yngre børn kan straffes for deres kriminalitet. I 2017 blev ideen om at sænke den kriminelle lavalder dog sparket til hjørne af justitsminister Søren Pape Poulsen (K). I stedet præsenterede han sammen med børne- og socialminister, Mai Mercado (K), udspillet "Alle handlinger har konsekvenser" (se kilder), der indeholder 15 nye initiativer. I pressemeddelelsen lød det, at "udspillet skal sikre en mærkbar og hurtig konsekvens, når de unge forbryder sig mod samfundets regler."

Blandt de mest opsigtsvækkende initiativer i udspillet er et forslag om at lave såkaldte ungdomskriminalitetsnævn, der kan idømme børn helt ned til 12 år en form for samfundstjeneste. Ifølge forslaget kan børn blive pålagt at vaske brandbiler eller gøre rent i boligforeninger, hvis de begår kriminalitet (se kilder).

Nogle forskere peger i stedet på, at man bør bruge videnskabelig data og viden til at forsøge at forebygge ungdomskriminalitet i en meget tidlig alder. Forskningen viser blandt andet, at børn af forældre med lavt uddannelsesniveau, høj arbejdsløshed og adresse i udsatte boligområder har større risiko for at blive ungdomskriminelle. Den viden kan bruges til at sætte ind med besøg af sundhedsplejersker i 0-2 års-alderen eller give de udsatte børn adgang til såkaldte højkvalitetsbørnehaver. Begge dele har vist sig at nedsætte risikoen for, at børn begår ungdomskriminalitet senere i livet, skriver SFI-forskeren Mogens Nygaard Christoffersen i Politiken i kronikken "Kriminalitet skal forebygges i barndommen" (se kilder).

Hvad skete der, da Danmark sænkede den kriminelle lavalder?

Siden 1905 har den kriminelle lavalder i Danmark været på 15 år. Men i 2010 sænkede VK-regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti lavalderen til 14 år.

"Jeg er sikker på, at en nedsættelse af den kriminelle lavalder vil have en præventiv effekt. Det vil få nogle unge og børn til at tænke sig om en ekstra gang og lade være med at gå ud i kriminelle handlinger," sagde Venstres daværende retsordfører, Kim Andersen, da lovforslaget skulle behandles (se kilder).

Den lavere kriminelle lavalder var kun gældende frem til 2012, hvor den nye regering rullede loven tilbage.

En række forskere fra Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd og Aarhus School of Business and Social Sciences konkluderede, at den lavere kriminelle ikke havde en afskrækkende effekt på de 14-årige (se kilder). I stedet betød den lavere kriminelle lavalder, at de 14-årige, der blev mødt af retssystemet, var mere tilbøjelige til at begå ny kriminalitet, end de 14-årige, som begik kriminalitet før sænkelsen af den kriminelle lavalder

Hvorfor begår børn og unge mindre kriminalitet?

Der er ingen tvivl om, at ungdomskriminaliteten falder. Forskerne har dog svært ved at forklare præcist hvorfor, skriver Kristeligt Dagblad i artiklen "Eksperter forundres over faldende kriminalitet" (se kilder).

Et bud på en forklaring er, at børn og unge bruger mere tid derhjemme end tidligere - særligt foran computeren, vurderer Flemming Balvig i rapporten "Fra Barndommens Gade til Cyberspace" (se kilder). Kriminalitet som tyveri og vold opstår og begås ofte, når børn og unge befinder sig i det offentlige rum. Og det gør børn og unge i mindre grad i dag, skriver Flemming Balvig: "Denne livsstil er blevet betydeligt mere sjælden og, i hvert fald delvist, 'afløst' af en tilværelse og et samvær i cyberspace."

En anden forklaring er, at sikringen af butikker, biler og andre værdigenstande er blevet langt mere effektiv, hvilket simpelthen har gjort det vanskeligere og mindre fristende at begå tyveri, forklarer Forskningschef Britta Kyvsgaard fra Justitsministeriets i Kristeligt Dagblad-artiklen.

Her vurderer Britta Kyvsgaard også, at de unges faldende indtag af alkohol og stoffer kan føre til en lavere kriminalitet.

"De unge drikker, men der er mindre tendens end tidligere til, at de drikker sig sanseløst berusede, hvilket er en risikofaktor. Forbruget af stoffer er også faldet, og så er der også undersøgelser, som viser, at de unge bruger mere tid i cyberspace og mindre tid med andre unge. Kriminalitet er typisk noget, som sker, når unge er sammen med andre unge," lyder det fra Britta Kyvsgaard.

# data[].attributes.attachment_link.description
For at forebygge ungdomskriminalitet er det afgørende for forskere og politikere at vide, hvad der fører til, at børn og unge kommer ud i kriminalitet. Som nævnt tidligere er det næsten umuligt at forudsige, hvilke børn og unge der kommer til at begå kriminalitet.