# data[].attributes.body
I pædagogisk praksis kan det arrangeres, at der, på en maddag, kunne dekoreres kendte tegnefilmsfigurer ud af sunde råvare i forskellige farver. Eller lave grøntsagsfigurer af diverse grøntsager og tandstikker.

Lave Bamse og Kylling ud af ananas og vandmelon fx.

# data[].attributes.body
Drop belønning:
Drop desserten som belønning og vælg istedet en anden form som feks klistermærker, da desserten gør at deres præferencer øges for belønningen.

# data[].attributes.body
Spil kontrollen:
Man skal lade være med at presse børnene til at spise noget de ikke vil og lade dem selv mærke efter om de er mætte. Børnene styre selv hvorvidt en madvarer skal spises eller smages, og dermed bliver det en mere positiv oplevede

# data[].attributes.body
Inddragelse og ejerskab:
Når børn har været med til at fx. at fange den fisk de skal spise, og tilberede den, så får barnet mere ejerskab, hvilket giver barnet større lyst til at smage på maden.
Barnet får mere viden om råvarer inden og under tilberedning.
Målet med at have barnet med i køkkenet er ikke nødvendigvis at de skal spise sig mætte, men at de skal smage på det.
Man skal selv være engageret og synes det er sjovt at lave mad, det smitter af på barnet.

# data[].attributes.body
Elsperimenter med tilberedning og serveringsform

Børn kan godt lide 6-7 forskellige farver på deres tallerken hvorimod voksne foretrækker 3-4.

Børnenen kan bedre lide rå grøntsager der gerne skal skæres ud hvis de er store hvorimod babygulerødder var fine utilberedte.

Børn kan bedst lide strjerneformet mad.

Man kan anvende begrebet NUDGING der betyder det at introducere mad i andre sammenhæng end man er vant til. F.eks at servere frugt og grøntsager før hovedretten. Man kan se det lidt som probing i interview.

Modsætninger og sammenspil gør maden mere appetitlig:

•  Teksturkontrast

• Variation – noget, men ikke for meget - Krydderier
• Tænk på dynamikken i spisningen • Den altædendes dilemma – nyt og velkendt

# data[].attributes.body
- skab leg med maden sammen med børnene i praksis, så de kan sætte ord på deres følelser med maden
- børnene kan sammenligne hinandens følelser og mad og kan dermed påvirke hinanden. Denne påvirkning kan dog både være positiv og negativ

# data[].attributes.body
- vær en god rollemodel
- i en flok børn, er der kun en der skal sige at han gerne vil smage, så vil resten også.
- børns madvaner skifter alt afhængig af, hvem de er sammen med.

# data[].attributes.body
"Mix det nye med det velkendte"
- Det er ikke særlig godt at blande nye madvarer i velkendt. Fx i en gryderet eller en smoothie, for så kan man ikke se hvad der er i.
- I stedet skal man lave en "smagsparring", hvor man tager det ukendte og spiser det sammen med noget velkendt og vellidt.
- Det kan fx være brød med smør til at dyppe en ny suppe, revet ost over en ny gryderet, eller måske bare ketchup til forskellige nye grøntsager, hvor man gradvist kan tilsætte mindre og mindre af det.

# data[].attributes.body
- vær nærværende før spisetid: i praksis kan man samle børnene inden spisning og eventuelt snakke om et fælles emne og derefter gå sammen til spisning. Så bliver børnenes fokus ens og pædagogen viser interesse.
- begynd at spise samtidig
- hvis et barn ikke vil spise og påvirker stemningen negativt, tages det væk fra de andre
- pædagogen skal selv spise og vise madglæde således at det påvirker børnene

# data[].attributes.body
4. Hvilken slags mad kan dit barn nemt få fat i?
- Tilgængelig mad
- Hvis det sunde mad er gemt væk tager barnet det ikke
- De vigtigste omstændigheder når det kommer til ar spise sundt hos børn er, at det er let tilgængeligt og lige til at spise, altså tilberedt og skåret ud
- Børn er vokset op med og er vant til det der er i huset
- En løsning på en sundere tilgængelighed er fx udskåret frugt, skåle med fx nødder og dadler. Kun fantasien sætter grænser!

# data[].attributes.body
- I barndommen skal barnet bliver introduceret for mange smage, som de skal lære at kunne lide.
- Jo flere gange man smager noget, jo mere genkendeligt bliver det, mindre farligt, samt derved lærer barnet nemmere at kunne lide det.
- Det er ikke kun smagsløgene der er i spild når vi smager (flere sanser, omgivelser, omgangskreds m.m).
- Uden lugtesansen smager maden ikke af lige så meget (ses også når man er syg). Når man tygger maden, frigives en duft også, som man bruger når man smager maden.
- Følesansen er i spil under hele spiseprocessen.
- Høresansen og synssansen har også indflydelse når man smager. Synssansen viser fx vores forventninger.
- Børn spiser det mad de kan lide. Der er sammenhæng mellem de præferencer man har i barndommen og senere i livet.
- Vores personlige smag er både medført og tillært. Modermælken er den første dominerende smag. Surt og bitter smag vil børn afvise.
- Børns smagspræferencer begynder allerede at blive defineret i tredje trimester. Fostervandet udskiller nemlig duftspor.
- Man skal møde en ny smag 10 gange før den bliver vellidt.
- Hvis et barn siger "ad". Kan man sige "fint måske kan du lide den når du bliver ældre". Samtidig skal man spøge ind til barnets smagsoplevelse for at gøre dem nysgerrige.
- Tålmodighed og vedholdenhed er vigtige ting, når et barn skal lære en ny smag.
- Lad barnet smage variende ting fra de er 6 måneder. Også fisk og kød.
- Lad barnet få sanseindtryk gennem fingrene når de spiser.