# data[].attributes.body
Tragöödiad

Mis see oli: Tõsise või traagilise sisuga etendus.

Lühikokkuvõte: Tõisised ja õnnetu lõpuga näidendid nimetasid Kreeklasid tragöödiaks. Nende sündmustik võeti enamasti müütidest ja oli seega vaatajatele teada. Nii ei saanud tragöödias publikut uute põnevate sündmustega üllatada. See-eest kujutati kaasakiskuvalt kangelase kannatusi  ja toodi müütidest esile seal peituv õpetlik sõnum. Paljud tragöödiad näitasid kuidas uhkus ja liigne enesekindlus inimestele hukatust toob.

Tragöödiakirjanik Aischylos: Sai kuulsaks varsti pärast kreeka pärsia sõdu. Noorsuses oli ta osa võtnud Salamaise lahingust ja seda kirjeldas ta ka hiljem ka ühes oma näidendis. Aischylos oli esimene kes tõi teatrilavale kaks näitlejat, varem oli koori kõrval esinenud vaid üks.

Sophokles: Kelle näitendis mängis juba kolm näitlejat. Tema kuulsamad tragöödiad on „Kuningas Oidipus. Delfi oraakel kuulutas Oidipusele, et tema saatuseks on tappa isa ja abielluda emaga.

Mida nad kandsid: Tragöödiate näitlejad kandsid pikka piduliku rüüd, kõrget peakatet ja kõrgete taldadega jalanõusid ehk koturne.

# data[].attributes.body
Henri

# data[].attributes.body
Ta vandus arst Apolloni ja Asklepiose ja Hygieia ja Panakeia ja kõikide jumalate ja jumalannade nimel et ta austab arstikunsti õpetanut nagu oma vanemaid, andes temale, kui ta raha peaks vajama osa oma tulust ning pidades tema järglasi oma vendadega võrdseiks. Ta tõotas et ta annab korraldusi ainult haige kasuks vastavalt oma võimetele ja arusaamale. Ta tõotas veel et ta ei anna kellegile surmavat ravimit isegi kui ta seda paluks. Ta tahtis igasse kodusse sisse astuda haigele kasu toomiseks ja hoiduda kõigest ebaseaduslikust, eriti haige kahjustamisest. Mida ta ei kuuleks ravimise käigus või ka väljaspool ravitoiminguid inimese elu kohta, mida mingil juhul ei tohiks levitada, hoian ma oma teada.

# data[].attributes.body
Sokratese arvukatest õpilastest sai hiljem kõige kuulsamaks Platon, kes rajas Ateena linna lähedale filosoofiakooli-akadeemia. Peategelane on enamasti Sokrates, kelle suu läbi Platon oma vaateid esitab. Platon arvas, et riigi juhtimine on jõukohane üksnes filosoofidele, sest nemad teavad tõeliselt, mis on hea ja mis halb. Platon pidas tarvilikuks ka kodanike riiklikku kasvatust. Seevastu Ateena demokraatiat, kus rumalatel kodanikel olid tarkadega samasugused õigused ja igaüks sai riigijuhtimisest osa võtta, pidas Platon sootuks halvaks riigikorraks.
Jarek

# data[].attributes.body
Pillimängu ja lauluga austati kõige rohkem veinijumal Dionusost, kelle auks esitati juba muistsel ajal koorlaule ja näidendeid. Ennem teatrite loomist esitati laule ja näidendeid vabas looduses. Ateena teater asus akropoli jalamil. Etendusi esitati talvel ja kevadel Dinysose auks peetud pidustuste käigus. Need algasid rongkäiguga, kus Dinysose kuju kanti templist teatrisse. Peale seda esitati näidendeid nii ateenalastele kui ka paljudele võõramaalastele.

# data[].attributes.body
Kõik Ateena poisid pidid käima koolis.
Pärast algharidust öppisid edasi rikkamad.
18-20 aastaselt olid noormehed kaitseteenistuses, treenisid palju ja valvasid riigi piire.
Õppimine toimus tihti õpetaja kodus.
Tütrukud enamasti koolis ei käinud.
Tõtruhuid õpetasid vanemad.
Artur

# data[].attributes.body
Esimesed Kreeka filosoofid arutlesid peamiselt selle üle millest ja kuidas on maailm tekkinud. Nad ei otsinud põhjendusi müütidest, vaid püüdsid maailma seletada mõistuspäraselt. Üks kuulsamaid varaseid filosoofe oli Pythagoras, kes tegutses 6. sajandil eKr. Paljud uskusid, et ainult tema seisab jumalatele nii lähedal, et suudab maailmakorda tõeliselt mõista.
Mirtel

# data[].attributes.body
Ateena kodanik abiellus umbes 30-aastasena ning valis endale naise seisuse, kaasvara ja heade omaduste järgi. Tüdrukud pandi mehele üsna noorelt, tavaliselt umbes 15-aastaselt. Nägu riigiasjades, nii oli ka perekonna otsustusõigus mehe käes. Naised olid kogu elu kas isa või abikaasa eestkoste all.

# data[].attributes.body
Olympiamängud on Zeusi auks (mis kestis 5 päeva, kesksuvel). Lisaks on ka rituaalid Zeusi auks. Kõige tähtsam oli härgade ohverdamine suurel altaril. Mängud toimus Zeusi ja Hera temple vahel. Olümpisamängudel võisid osaleda ainult poisid ja mehed. Naiste jaoks korraldati Olümpias jumalanna Herale pühendatud mängud, kus tütarlapsed võidu jooksid.
Joanna

# data[].attributes.body
Paltoni kõige tuntmaks õpilaseks sai Aristoteles, kes tegutses 4. sajandi teisel poolel eKr. Ta on pani aluse mitmele tänapäeva teadusalale. Ta leidis, et enne uurimistöö juure asumist tuli enne õigesti mõeld. Ta sõnastas sellise järelduse tegemise loogikaks. Ta näitas kuidas kahest  väitest võib  vältimatult järelduda kolmas. Näiteks kui teame, et inimene on mõistusega olevus ja et Sokrates kuulub inimeste hulka, siis järeldub sellest, et Sokrates on mõistusega olevus. Ta oli ka huvitatud loodusest, loomadest, ilmastikust ja taevakerade liikumisest. Tema arvas et Maa on kera kujuline ja et päike ja teised planeedid ja tähed tiirlevad ümber Maa.Tema arvates ei olnud vaesed riigi valitsemiseks võimelised ja nad tulid kodanikeõigustest ilma jätta. Trevor

# data[].attributes.body
Enne pärslaste rünnakut oli Ateenas kindlustatud ainult akropol. Pärast kui nad olid pärslased väljatõrjunud, tegid nad müüri ümber terve linna. Periklese ajal võeti ette suuremad kindlustustööd. Tema ettepanekul ehitati mitme kilomeetri pikkused müürid. Nii muutus Ateena koos Pireuse sadamaga suureks kindluseks, mida oli sel ajal võimatu vallutada. Ateenlastel ei tarvitsenud karta ka vaenlase pikaajalist piiramist, sest laevastiku abil tõid nad toiduained ja muid asju merd mööda juurde.
Anniki

# data[].attributes.body
Kõige enam võitlesid hellenid erineva pikkusega jooksudes. Tähtsamad olid küige lühemad. Pikkemaid vahemaid ei joostud vanaaja staadionil ringiratast, vaid edasi-tagasi. Peale jooksude olid kavas hobukarikute võidusõid, maadlus, rusikavõitlus ja viievõistlus. Viimane koosnes kaugushüppest, kettaheidest, odaviskest, jooksust ja maadlusest. Erinevalt teistest toimus karikusõit staadionist pisut eemal hipodromil. Hoburakendeid võisid olümpiale saata ka naised, kuigi nad ise ei tohtinud mängudel ei võistelda ega viibida. Võitjate nimed kanti olümpiavõitjatenimekirja, mida arvatavasti hakati pidamaaastal 776 eKr.

# data[].attributes.body
Pärast pikkade müüride rajamist polnud akropoli kindlustusi enam tarvis.
Periklese ettepanekul otsustati templid üles ehitada uhkemalt kui kunagi varem.
Töid hakkas juhtima kuulus skulptor  Pheidas. Ta oli Periklese hea sõber ja pidas temaga mitmes asjas nõu. Akropoli uhkeima ehitisena kerkis jumalanna Athena temple ehk Parthenon. Arokpoli ehitati ka uhke väravasarnane sissekäik, mille kõrval paiknes võidujumalanna Nike Väike tempel.

# data[].attributes.body
Sokrates oli mõttetark. Ta ei huvitunud sellest millest tavaliselt filosoofid huvitusid. Vaid ta huvitus sellest, kuidas inimesed peaksid käituma. Ta liikus Ateena tänavatel ja suhtles inimetega. Teda ümbritsesid enamasti rikkad noor- mehed. Sokrates leidis, et inimesed sageli vaid arvavad, et teavad asju, mida nad tegelikult ei tea. Ta püüdis inimestele näidata, kui piiratud nende teadmised on. Selle selgitamiseks küsis ta lihtsaid küsimusi inimestelt millele nad ei osanud vastata, et õige teadmiseni jõuda tuli Sokratese arvates esmalt mõista, kui vähe me tegelikult teame. Paljudele kes ennast targaks pidasid ei meeldinud see mõte ja talle tekkis palju vaenlai. Ta ei pidanud lugu Ateena demokraatlikust riigikorrast. Tema arvates peaksid riiki juhtima ainult targad ja asjadundlikud mehed. Sokratese vaenlased kaebasid filosoofi kohtusse , kuna ta ei ausat jumalaid ja rikub oma õpetustega noorsugu.

# data[].attributes.body
Enamik Ateena kodanikkest elas linnast väljas külades kus said nad tegeleda põlluharimise ja karjakasvatusega. kuid seal oli halb maapind mistõttu kasvatati vähe teravilja. Talupojad kasvatasid peamiselt oliive ja viinamarju. Sügisel pressiti neist välja õli ja veini.
Eliise J

# data[].attributes.body
Igal aastal peeti ateenlaste jumalanna Athena sünnipäeva suure aia peoga. Peo lõppus korraldati suur ronkäik, ronkäiku juhtisid preestrid ja preestrinnad. Ronkäigu lõppus aeti arvukalt veiseid, kes seejärel akropoli suurel altaril jumalannale ohvriks toodi. Sellele järgnesid spordivõistlused, kus võistlesid ateenlased kui ka saabunud külalised.
Anette

# data[].attributes.body
Kõiki raskeid ja ebameeldivaid töid tegid orjad. Enamasti olid nad naabermaadest ostetud või sõjas hellenite kätte langenud. Orjadel sündinud lapsed kuulusid samale omanikule nagu nende vanemadki. Orje töötas Ateena käsitööliste töökodades talupoegade põldudel ja kõige rohkem muidugi aristokraatide majapidamises. Kreeklased pidasid orjapidamist täiesti loomulikuks ja väga vähestel tuli pähe selle vastu seista. Orjapidamine vabastas linnriikide kodanikud kõige raskematest töödest ja võimaldas neil tegeleda poliitika ja kunstiga.
Grethel

# data[].attributes.body
Kreeklased hindasid füüsilist võimekust ja kaunist keha väga kõrgelt. Seetõttu olid sportlased ehk atleedid nende silmis kõrges aus. Enam-vähem kõik jõukad noorukid ja aristokraadid tegelesid spordiga. Seepärast pärines pikka aega enamik olümpia võitjaid just aristokraatide seast.Aja jooksul hakkas ka lihtrahva seast rohkem edukaid sportlasi võrsuma. Osa neist muutus elukutselisteks atleetideks. Kreeka atleedid harjutasid ja võistlesid alasti. Enne sportimist määrisid nad end oliiviõliga ,et nahka kaitsta. Pärast treeningut  või võistlust kaapisid na oliiviõli nahalt maha ,kümblesid ja lõõgastusid spordiplatsi piiravas sammaskäigus.
Aleksander

# data[].attributes.body
Tänu Ateena võimsale laevastikule kindlustab see rahumeelse kauplemise kogu Egeuse merel. Ateenasse kogunes palju inimesi erinevatest polistest. Ateenast paar kilomeetrit eemal asus Ateena sadam Pireus, mis muutus Hellase üheks kõige suuremaks sadamaks. Lisaks oli Ateenas palju osavaid kaupmehi ja käsitöölisi.
Romet