# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1zho7mgRMkjBN6DzK99Kt1zu2NrhyzSxxojrTsqyCiKE/edit

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1bpn6eXFPPv5sFNlaTg31i35Sqt9aH0w-f5Uvnf0a17Q/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Systime:
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5331 ("Intelligens")
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5294 ("Læringsformer")
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5293 ("Vidensformer")
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5292 ("Undervisningsformer")
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5291 ("Samspilsprocesser")
https://psykologiensveje.systime.dk/?id=p5290 ("Motivationsprocesser")
Andet:
https://docs.google.com/presentation/d/1eGHsLE6zj9JiCYgnLMC7bIUKmDTWeojInnvb1zbsPRQ/edit#slide=id.g321fbabbb3_0_0 (Powerpoint)
https://www.youtube.com/watch?v=GxtmnuVioLc (How smart are you, BBC documentary)
https://www.zetland.dk/historie/sowGjaJr-aeQEmzaB-210dc ("Drop både pisk og gulerød")
https://padlet.com/ry7/qvyt362ot4qf (Skitser til synopsis om Intelligens og Læring)

# data[].attributes.body
E.L. Thorndike(1874-1949): Tre forskellige former for intelligens. En abstrakt intelligens, der omfatter evnen til at arbejde med abstrakte begreber og forestillinger, herunder matematiske symboler og lignende, en social intelligens der består af evnen til at forstå og bedømme andre menneskers adfærd, og endelig en teknisk intelligens der består i evnen til at manipulere med de konkrete ting i den fysiske omverden.

Howard Gardner: Tilføjede senere flere intelligenser til E.L. Thorndikes teori så der til sidst var syv(og tilføjede senere endnu en)

Charles Spearman(1863-1945): En generel intelligens eller såkaldt g-faktor, der skulle ligge bag og påvirke vores evner til at løse opgaver på mange forskellige områder. Hans tanker danner baggrund for de klassiske intelligensprøvers bestræbelse på at måle en bestemt intelligenskvotient (IK), der jo så netop skulle være et mål for denne generelle intelligens.

David Wechsler(1896-1981): Definerer intelligens som en "generel kapacitet til at handle målbevidst, tænke rationelt og agere effektivt i sit miljø". Man kan spørge, hvor Thorndikes sociale intelligens bliver af i denne definition. Det viser sig da også, at det primært er individets kognitive evner, herunder sproglige og logisk-matematiske evner, der bliver målt i de klassiske intelligensprøver.

Den behavioristiske læringsteori: En grundlæggende indlæringsform, der blandt andet skaber tavs viden. Der er tre former: Klassisk betingning, operant betingning og imitation.

Piagets kognitive læringsteori: Erfaringer og viden fastholdes via kognitive skemaer, der ændres når man lærer nye ting. Læring er at opbygge kognitive skemaer, hvilket kan ske på to måder: Assimilation og akkomodation.

Dwecks teori: Om mindset, og om at hvis man har et "growth" mindset så klarer man det bedre end hvis man har et "fixed" mindset.

Vygotsky's teori om den nærmeste udviklingszone: Afstanden mellem et barns udviklingsniveau og det niveau, barnet kan opnå med hjælp. Her er der tre former for udviklingszoner (den aktuelle, den nærmeste, den potentielle)

# data[].attributes.body
Den abstrakte intelligens: Evnen til at arbejde med abstrakte symboler og forestillinger, f.eks matematiske symboler.

Den sociale intelligens: Evnen til at bestå og bedømme andres adfærd.

Den tekniske intelligens: Evnen til at manipulere/ændre ting rent fysisk.

Intelligenskvotient(IK): Dividere barnets intelligens-alder med faktiske alder ganget med hundrede. Viser det niveau, barnet er på i forhold til løsning af opgaver.

Den flydende intelligens: Evnen til at tænke logisk og problemløse i nye situationer, der ikke har noget at gøre med allerede erhvervet viden. Hjælper med at se mønstre og strukturer i ting. Medfødt.

Den krystalliserede intelligens: Evnen til at bruge færdigheder, viden og erfaring. Indebærer sproglig, tilegnet viden m.m. Afhængig af adgang til langtids-hukommelsen og kan ændres gennem hele livet.

Klassisk betingning: Ubetinget stimuli skaber ubetinget respons (bygger på stimuli/respons), samt associationer mellem ting.

Operant betingning: Indlæring via straf el. belønning. Belønning = indlæring, straf(eller udebliven af belønning) = aflæring. F.eks karakterer.

Imitation: Indlæring ved at iagttage og herefter imitere. F.eks den tavse viden om social adfærd.

Trial-and-error: Man prøver sig frem. Træning, gentagelse og feedback udvikler ens evner.

Assimilation: Man indarbejder ny viden i gamle skemaer (tilpasser virkeligheden til skemaerne)

Akkomodation: Man tilpasser sine gamle skemaer til den nye viden (tilpasser skemaerne til virkeligheden)

Kvalifikationer: Paratviden/fakta- og færdighedsviden.

Kompetencer: Evnen til at finde ud af, hvordan man bedst løser et problem med ens kvalifikationer.

Kreativitet: Evnen til at reflektere over, hvordan man reflekterer.

Den aktuelle udviklingszone: Det niveau, man allerede kan løse en opgave på (alene).

Den nærmeste udviklingszone: Det niveau, man kan nå ved hjælp fra andre.

Den potentielle udviklingszone: Det eleven ikke kan, men som kan læres.

Stilladsering: Man tilrettelægger undervisningen, så det rammer elevens nærmest zone for udvikling.

Mesterlære: Når en nybegynder lærer noget fra en mere erfaren person gennem praktikken. F.eks når man observerer mesterens tavs viden og dermed selv lærer kundskaberne.

Indre motivation: Når man er drevet af nysgerrighed, interesse eller glæde.

Ydre motivation: Udefrakommende faktorer spiller ind i motivationen. F.eks et godt uddannelsesmiljø eller en støttende familie.

Kompetence motivation: Behovet for at mestre færdigheder.

Konkurrence motivation: Man drives af konkurrence mod andre. F.eks behovet for at være stærkest, flottest, klogest el. andet.

Belønning: Man drives, fordi man ved, at der kommer en belønning.

# data[].attributes.body
Pisk eller Gulerød (uddrag fra dokumentar): Om hvilken undervisningsform var bedst.

Os selv: Vi lavede et træningsprojekt, hvor vi skulle udvikle os selv.

# data[].attributes.headline
Empirien bag teorier (f.eks forsøg og eksperimenter) + evaluering af teorierne

# data[].attributes.subject
Empirien bag teorier (f.eks forsøg og eksperimenter) + evaluering af teorierne

# data[].attributes.body
Howard Gardners teori om flere intelligenser: Ingen forsøg. Al empiri kommer fra tidligere forskning(ikke hans egen) og teori. Hans "empiri" kommer fra hans egen fastsatte kriterier for en selvstændig intelligens. Teorien er meget udbredt.

Teorien om én intelligens: Bl.a. Alfred Binet og Theodore Simons forsøg(og test) om børn intelligens. Lewis M. Termants intelligenskvotient (Stanford-Binet prøven). David Weschlers intelligenstest for børn (WISC) -> med flere. Mange undersøgelser, men ved flere af dem fokuserede de på meget små dele.

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1rxbK2QDpMXRMCA6eN--X4H-DZHrkiXFYraa0euKV2N8/edit

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1ptR8U_pNU2mIcfsFGsbt8n8xW_jTP-xmsKiUXicffOI/edit

# data[].attributes.body
- John Watson
- Ivan Pavlov
- Pavlovs hundeforsøg
- AL adfærd er tillært

# data[].attributes.body
- Charot og Breuer, hypnose
- Freud
- Freuds personlighedsmodel
- Fortræning
- forsvarsmekanismer/
coopingstratagier
- Adfærd ofte styret af ubevidste processer
- Motivationen er som grundlag af drifterne
- Personligheden indeholder kræfter som styre mennesket
- Barndommen har afgørende betydning

# data[].attributes.body
https://docs.google.com/document/d/1z_nRHHqZRGteAEd4a9w3EvFnV1gFzgWS0igpd0ka5IE/edit?usp=sharing

# data[].attributes.body
Links til læst materiale:
Udviklingspsykologiens to spor
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5031
Faseteorier
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5032
Den moderne spædbarnsforskning
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5050
Stern: Oplevelsen af et kerneselv
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=589
Erik H. Erikson
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5052
Margaret Mahler
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5051
Daniel Stern (se også de 5 undersider)
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5044
John Bowlby
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5043
Tilknytningsforstyrrelser og omsorgssvigt
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5098
Omsorgssvigt
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5129
Børns reaktioner på omsorgssvigt
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5128
De rumænske børnehjem
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5130
Risiko og resiliens
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5130

Oversigt over teorier:
- Læs om de fire teoretikere
- Se evalueringsskema (ligger nederst)

Oversigt over begreber:
Se begreber i denne quizlet: https://quizlet.com/class/5086638/

Oversigt over cases og andet analysemateriale:
- "Angående Nicklas" (tekst)
- "Socialrådgiverne" (film)
- "Han levede med sin fars foragt" (tekst)
- "Når de blå mærker mangler" (tekst - læst men ikke analyseret og bearbejdet)
https://politiken.dk/debat/kroniken/art5475795/Når-de-blå-mærker-mangler
- "Min barndom i helvede" (dokumentar med Lisbeth Zorning)

- "Modstandsdygtighed og sårbarhedsmodel"
- Se pdf. "Erikson.skema"

Oversigt over empirien bag teorierne (fx forsøgseksperimenter):
- Se PowerPoint "Tilknytning Spitz og Bowlby"

Evaluering af teorierne:
- Klassens evalueringsskema + Birgittes evalueringsskema: https://docs.google.com/document/d/1M8OJGoWRthvk03VFSftFeXiRR_sQ-BZV6uZP9B26X1I/edit

# data[].attributes.body
Link til forløbsoversigt
https://www.lectio.dk/lectio/248/studieplan/forloebsliste.aspx?holdelementid=11653439020&prevurl=studieplan.aspx%3fdisplaytype%3dugeteksttabel%26holdelementid%3d11653439020

Som supplerende læse stof kan man læse om teorierne i dette kapitel i psykologiens veje :)

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=4760

LInk til opsamling
https://docs.google.com/document/d/1D_a-bYCRkgIfCzA1U5n0P3MRvxrhq8qjCH4CgVBnRb8/edit

# data[].attributes.body
Links til læst materiale:
Felteksperiment: https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5650#c12846
Stresstermometer:
http://www.stresstermometeret.dk/stress/stress_barometer_p/01

Stress, livsforandringer og arbejdsliv:
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5559

Akut og kronisk stress:
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5574

Samspil mellem ydre og indre faktorer:
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5573
Indre faktorer:
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5573#c12529
Oplevelse af sammenhæng (OAS):
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5573#c12527

Fra industriarbejde til service- og vidensarbejde:
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5572
Udbrændthed og menneskearbejde:
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5572#c125

Tekst: Hver tredje gymnasieelev føler ofte stress: Det perfekte er blevet normalt:
https://www.dr.dk/nyheder/indland/hver-tredje-gymnasieelev-foeler-ofte-stress-det-perfekte-er-blevet-normalt

Prezi om stress:
https://prezi.com/lggzfkcjtohi/stress/?utm_campaign=share&utm_medium=copy

Dokumentar: Portræt af en dræber

Begreber:
Akut stress:  Når vi akut står overfor en trussel eller udfordring fra omgivelserne. Kan opstå ved eksempelvis røveri, trusler, mobning eller lignende.
Kronisk stress:  Kronisk stress opstår dér, hvor den akutte stress ikke ophører, og hvor kroppen derfor gennem længere tid ikke har mulighed for med jævne mellemrum at vende tilbage til normaltilstanden.   Man kan definere den kroniske stress som en tilstand, hvor man oplever, at man udsættes for krav eller trusler fra omgivelserne, der overstiger ens evne til tilpasning, og hvor man ikke er i stand til at fjerne truslen. Eksempel: høje krav fra arbejdsgiver.
Ydre faktorer - Livsforandringer og daglige gener:
Herunder: Social belastningsskala: Skala, hvor de forskellige forandringer er indplaceret efter, hvor belastende de blev anset for at være i 1967, hvor skalaen blev lavet af Holmes og Rahes (i dag er andre forandringer, som stresser og de forskellige livsforandringer bør ikke give samme antal point som dengang).
Ydre faktorer - Stress på arbejdet:
Flere forskellige forhold kan medvirke til stress på arbejdet - især de krav, der bliver stillet til en såsom:
Kognintive krav: Tage beslutninger, få ideer, multitaske osv.
Perceptuelle krav: Omhandler opmærksomheden såsom krav til at være nøjagtig og præcis.
Emotionelle krav: Krav om at omgås kolleger, kunder, klienter osv.
Manuelle og motoriske krav:  Krav om at udføre bestemte arbejdsbevægelser som ved indutstriarbejde.

Cases:
1) Jeg troede, jeg var lavet af jern
Caseanalyse: https://docs.google.com/document/d/1FJ289UUczdTV7_hEr6a-EaFTQL_bu5SUVb8j_coIBos/edit
2) De sagde, jeg ikke var robust nok
Caseanalyse:

1.       Hvad er kendetegnende for det moderne arbejdsliv vs. 50’ernes (og endnu tidligere)
Tidligere arbejdede man på fabrikker, hvor arbejderne ikke havde særlig stor kontrol over sit arbejde og der var ikke lige så høje krav, man skulle leve op til. I dag er det blevet mere selvledende. Derudover er det ikke længden af arbejdstiden, der er afgørende, men at klare en bestemt opgave. I dag kan man også arbejde uafhængigt af tid og sted ved kommunikation via internettet, hjemmearbejdspladser nu hvor man har computere. I dag er i arbejdet også forbundet med selvrealisering og vores personlighed er meget mere spil.

2.       Hvad er det ved det moderne arbejdsliv og det moderne liv i det hele taget, der gør, at mennesker tilsyneladende har lettere ved at blive stressede?
At arbejdet i dag er forbundet med selvrealisering og vores personlighed er meget mere spil går problemer på arbejdet også ud over en selv som person.
Mere selvledende

3.       Hvorfor er det tilsyneladende ofte mennesker i omsorgssektoren eller servicesektoren, der rammes af fænomenet udbrændthed?
- Fordi de har et direkte forhold til brugerne. Folk, der arbejder med mennesker investerer meget af sig selv i arbejdet. De lægger meget f sig selv ind i arbejdet og bygger en identitet op omkring det, så hvis man ikke har succes med det man laver, er risikoen for at udvikle et negativt syn på sig selv høj, fordi det ikke kun er ens job, der er på spil, men også ens identitet og selvforståelse.

4.       Hvilke stresssymtomer udviser Anne-Marie Wulf?
- Hjertebanken, søvnløshed, katastrofetanker og problemer med at læse og fokusere, og til sidst reel angst.

5.       I hvor høj grad skyldes hendes stress ydre eller indre faktorer?
Mange ydre faktorer: stor arbejdsbyrde - kvantitative krav (der skal to personer til at overtage hendes arbejde).
Uklare krav fra lederen
Høje krav
Hun er vidensarbejder: uklare grænser mellem fritid og arbejde, uendelige krav - individualisering, se spørgsmål 2, manglende forudsigelighed - OAS
Indre faktorer: Ikke meget risikovillig, men heller ikke forsigtig - hun er mellemleder - ildsjæl - udbrændthed. Hun bliver selvstændig efterfølgende, hvilket viser, at hun ikke er forsigtig. Hun siger først fra da hun får et angstanfald: bruger emotions- og undgåelsesstrategier. Bruger problemorienteret mestring: fastholder lægens indslusningsplan, beder chefen om at sænke kravene til hende og siger nej til chefens forslag om at gå i terapi - at individualisere sine problemer.

6.       Vurder om /i hvilken grad Anne-Maries stress var blevet løst, hvis hendes arbejdsplads havde efterkommet lægens indslusningsplan. Begrund jeres svar bl.a. ved at inkludere Malene Friis Andersens forskning.
- Indslusningsplanen kunne have: 1) Forudsigelighed - kontrol. 2) Arbejdspladsen og lægens krav: krydspres. 3) Langsom indslusning fordi stress også er en biologisk tilstand præget af svækket hippocampus à dårligere arbejdshukommelse. Amygdala er også overaktiv à angst à træthed.
4) Noradrenalin, kortisol, adrenalin, dopamin (signalstoffer) skal finde tilbage til normal regulering - tager tid.
- Der er stadig for store ydre krav ved ikke at følge indslusningsplanen.
Hovedårsagen er ikke løst, fordi arbejdspladsen har individualiseret årsagen til hendes stress: hun skal til psykolog ifølge arbejdspladsen.

Læg den perfekte plan sådan at Anne-Marie havde kunnet vende succesfuldt tilbage til sit arbejde, idet I inddrager al jeres viden om stress
- Reduktion i de kvantitative krav
- Blive bedre til at sige fra - mestringsstragegi
- Hun skal lære at identificere årsagerne til sit stress

Opsamling:
Hvordan behandles stress?

Stress er en folkesygdom, som skal behandles individuelt, da der er stor forskel på symptomer, graden af stress, og hvor god man selv er til at tackle det. Stress kan behandles med terapi f.eks. i form af psykologbehandling, hvor klienten lære at håndtere sin stress ved hjælp af mestringsstrategier og opmærksomhed på sig selv og sit helbred. Det er vigtigt at sætte fokus på at få dannet mestringsstrategier, som videre kan hjælpe til at tackle stress herunder den emotionsfokuseret, problemfokuseret og undgåelsesfokuseret mestring. Stress er en længerevarende behandlingsproces, da sygdommen vil fortsætte med at eksistere i lang tid. Derfor er det meget vigtigt, at hvis man har været sygemeldt pga. stress, skal man langsomt komme tilbage til hverdagen på jobbet f.eks. ved hjælp af en indslusningsplan. Her er det vigtigt, at der forekommer en reducering af de kvantitative krav, medarbejderen får flere pauser i løbet af arbejdsdagen, og medarbejderen lære at sige fra og ikke tage for mange opgaver ved hjælp af sin mestringsstrategi.

Hvorfor får man stress?

Der er mange forskellige grunde til at man får stress.

Der er både ydre faktorer og inde faktorer der spiller ind.

Lazarus forklare grunden til stress således:  For få ressourcer i forhold til de krav der

stilles, medføre stress.

Hvis man bliver ramt af mange stressorer (både fysiske og psykiske faktorer)

udvikles stressen. Der er dog forskel på hvor mange stressorer der skal til før en

bestemt person udvikler stress, hvilket handler om hvor robust man er (indre

faktorer).

I vores samfund er der mange der rammes af stress, frem for førhen, hvilket kan

skyldes det høje forventningspres der er fra en selv og omgivelserne. Vi bliver mere

og mere individuelle individer, og skal klare mere på egen hånd. Vi skal både være

gode til det vi laver være en god ven og et godt familiemedlem, hvilket betyder at vi

har mange flere stressorer og et større press end førhend.

Det handler også i høj grad om hvordan man mestre stress (hvilke mestringsstrategier

man bruger).
Hvem rammes af stress?

Alle kan rammes af stress hvis de bare bliver presset nok over en lang nok periode. Dog er der stor forskel fra person til person, på hvor mange forskellige stressfaktorer der skal til for at man går ned med stress og især hvor lang tid man kan bære en stressfaktor. Nogen går ned med stress når de bliver udsat for én stress faktor i en kort periode. Nogen kan tåle den ene faktor i lang tid, før det går galt. Andre kan bære mange forskellige stressfaktorer i lang tid, før det går galt. Derfra er der også nogen der ikke opdrager med det samme at de faktisk har stress, da stressen udfolder sig både fysisk og psykisk.

Hvad er stress?

Der findes ikke en entydig definition af hvad stress er, dog er forskerne enige om tre forskellige tilgange til stress. Den biologiske tilgang som er vores fysiologiske system der reagerer på pres, belastninger og truende situationer. den anden tilgang er stress som en psykologisk fænomen, der bygger på vores evne til at håndtere stress og forebygge det. Den tredje tilgang er stress som resultat af det social miljø.

Hvordan kan man forebygge stress?

Stress er meget individuelt og det er derfor også forskelligt hvad man kan gøre for at undgå eller forebygge stress. Men generelt gælder det, at jo tidligere man bliver opmærksom og reagerer på stress symptomerne, desto større er muligheden for at undgå langvarige og potentielt kroniske skader.

Ofte er det familie, venner eller kolleger, der er de første til at opdage, at en person lider af stress. De lægger måske mærke til, at personens humør, temperament, appetit, søvnmønster, sociale aktiviteter, sygdomsmønstre o.l. har forandret sig. Første skridt på vejen ud af stress kan derfor være at lytte til andres bekymrede kommentarer om stress.

Det kan for mange være svært at erkende og acceptere, at man er stresset og få gjort noget ved det, før det går galt. Det kræver, at man tager sig tid til at pleje sig selv og til at lytte til kroppens signaler. Men netop tid er ofte det, man synes at mangle, og som derfor er årsag til stressen.

Kroppens biokemi skal rettes op, og der skal bringes balance mellem det sympatiske og det parasympatiske nervesystem. Og da aktiveringen af en stressreaktion i langt de fleste tilfælde skyldes negative forestillinger om fremtiden, så er det også nødvendigt at se på de tankemønstre og forestillinger, der ligger til grund for stressens opståen.

Selve behandlingen af stress bunder i virkeligheden i at udforske årsagen til stressen. Derefter kræver det en omlægning af hverdagen og en ændring af ens prioriteringer, så man får mere overskud i hverdagen til det, som er vigtigt for én, og som man virkelig har lyst til.

Det kræver ofte hjælp at indse præcis, hvor problemerne ligger. Det kan være hjælp fra en læge, psykolog, psykoterapeut eller studievejleder, eller måske bare en god ven, som man kan tale med.  Det vigtige er, at man ikke er alene med sine problemer.

Ved at tale med andre om sin situation kan det skabe en klarhed og forståelse og samtidig tydeliggøre, hvad der medfører stressen og hvorfor. Det kan i nogle tilfælde hjælpe en til at forstå, at ens problemer/udfordringer måske ikke er så store, som man gjorde dem til.
Hvilke psykologiske og biologiske konsekvenser har stress?

Psykologiske: Udbrændthed, intet overskud, indre uro, dårligt humør (vrede og irritabilitet), angst, psykiske sygdomme (fx depression), træthed, hukommelses- og koncentrationsbesvær, følelse af udmattelse, nedsat humoristisk sans, lav selvfølelse og let til tårer,

Biologiske: Forhøjet blodtryk, hovedpine, nedsat sexlyst, svimmelhed, hjertebanken, rysten på hænderne, tics, mavesmerter, hyppig vandladning, diarré, hyppige infektion (på grund af svækket immunforsvar), søvnforstyrrelser, næseblod, overvægt/undervægt, hormonel ubalance

Disse faktorer kan både stå på imens man har stress, men de kan også påvirke en selvom man er ovre selve stressen.

Hvilke faktorer kan spille ind i forbindelse med stress?

-          Hvis der kommer mange ting man skal gøre eller tage stilling til på kort tid

-          Et pludseligt vendepunkt i livet, ofte noget negativt, såsom dødsfald eller skilsmisse

Hvordan påvirker stress hjernen?
Den akutte stress hænger sammen med aktiveringen af signalstofferne, herunder noradrenalin. Kroppen gør sig klar og ruster sig til truslen; noradrenalinen frembringer en øget puls, højere blodtryk, udvider pupillerne, samt får blodet til at løbe ud til musklerne og væk fra eksempelvis tarm og hud. Hjernen svarer ved en scanning til hjernen hos mennesker med depression, stresshormonet hæmmer dopamin, der er den neutrotransmitter forbundet med følelsen af belønning og nydelse. Kortisol ødelægger hjernecellerne i hippocampus. Nedsættelse af hukommelse og genkaldelsesprocesserne
Den langvarige stress handler om de signalstoffer og hormoner, som knytter sig til den hormonelle stressakse. CRF (Corticotropin Releasing Factor) er både et signalstof og hormon, som dannes i hypotalamus. Dette område er hjernens komandocenter, der styrer en masse funktioner, såsom søvn og tørst. CRF og stoffet vasopresin stimuleres ved langvarig stress. Disse hormoner/signalstoffer sætter gang i den hormonelle stressakse, som formidler angst- og stressreaktioner i individet.  CRF frembringer angst- og stresssymptomer, men virker også gennem andre nervebaner; både i hjernebarken, amygdala og hjernestammen. Ved hjælp af de nervebaner, som fører til hjernestammen, aktiveres noradrenlin, som giver en form for uro og autonome symptomer; hjertebanken, svedtendens og svimmelhed. Nervebanerne til hjernebarken påvirker hukommelse og koncentrationsevnen. Nervebanerne via amygdala er de emotionelle funktioner for eksempel; irritation og psykisk angst. Kort sagt er CRF vigtig i forhold til direkte og indirekte formidling angstens udtryk, eksempelvis; følelser, adfærd, tanker og immunforsvar.
I den hormonelle stressakse starter aktiviteten med, at CRF og vasopression føres med blodet fra hypotalamus til hypofysen, hvor de aktiverer og frigør hormonet ACTH (adreno-cortio-tropthormon), som føres videre med blodet til binyrerne (to små hormonproducerende kirtler). I binyremarven frigøres adrenalin og noradrenalin, som fører til forhøjet puls og blodtryk. I binyrebarken aktiverer ACTH dannelsen af kortisol, som føres videre rundt med blodet til celler og organer, hvor det opretholder kroppens energibalance og stofskifte. Kortisolet føres også til hjernen (hypofysen og hypotalamus), hvor det ved hjælp af kortisolreceptorer opretholder ligevægten i kortisoldannelsen.  Hvis denne kortisolproduktion ikke fungerer som den skal, kan det føre til skade på hjernen og kroppen. Dette sker under langvarig stress eller angst, hvor kortisolreceptoren er ufølsom overfor kortisol. Den nedsatte følsomhed af kortisolreceptoren er en mekanisme bag angst, depression og stress.  Den forøgede kortisolproduktion går ud over hippocampus. Kortisol hæmmer dermed nervecellernes almindelige livsprocesser. Der sker dermed et fald i antallet af forbindelser mellem nerverne (synapser).  Hæmningen af nervecellernes vækst menes i dag at være grunden til psykiske symptomer, såsom; angst, stress og depression. Det sker dog, at når enten angsten, stressen eller depressionen er væk, fungerer nervecelledannelsen igen og symptomerne forsvinder.

Hvilke symptomer kan stress give?
Der er to typer af stress: Akut stress og kronisk stress. Disse to typer giver forskellige symptomer, da de foregår over forskellige perioder. Akut stress sker primært, når det sympatiske nervesystem tænder. Her frigives stresshormonet adrenalin, samtidig øges pulsen, blodtrykket og vejrtrækningen. Blodet omdirigeres og indlæring, opmærksomhed og hukommelsen bliver bedre i den stressede periode. For kronisk stress er det anderledes.Det er naturligvis forskelligt fra person til person, hvilke symptomer den enkelte person har, men der er en lang række symptomer, man kan få. Heriblandt:
Hjertebanken, hovedpine, svedeture, indre uro, mavesmerter, appetitløshed, hyppige infektioner, hukommelsesbesvær(pga forandringer i hippocampus) og hjerteflimmer, negativitet. Herudover kan der være andre fysiske problemer såsom ophobning af fedt omkring maveregionen, dårligt immunforsvar (deraf de mange sygdomme), øget blodtryk hvilket kan skabe åreforkalkninger og blodpropper. Af psykiske virkninger kan der være depressionslignende tilstande grunde en kraftig nedsættelse dopamin i hjernen.

Hvilke psykologiske begreber kan man koble til forebyggelse af stress?

Omstillingsparat: Man skal være villig til at lave ændringer i sin rutine, for at undgå stress i længden.

Flow-oplevelse: Dopamin (belønningsstof, der gør en glad) frigives når man kommer ind i en flowtilstand. Man fokuserer her på det samme i længere tid og skal ikke stresse for at nå mange ting.
Lav hastighed → undgå høje mængder adrenalin → finde optimalt stimulationsniveau (OSN)

Mental robusthed (træne mentalt): Positiv psykologi, fokus på menneskets ressourcer. Fokus på de positive følelser, de relationer, en bevidsthed om ens styrker, problemløsning og selvregulering. Passende grad af mentalisering: mellem 25-35 %. Mentaliserer man for meget kan man ende med at få stress. Dog er evnen til at mentalisere afgørende for at have meningsfulde relationer og en stabil selvfølelse. Man lærer sine følelser og kende, hvilket giver en følelse af at være i kontrol, der dermed mindsker risikoen for stress.

Realistisk optimistisk: Nogle er optimistiske, andre er pessimistiske. Man skal samle på de gode ting og fokusere på det for at styrke hjernebaner så man har nemmere ved at opfange de positive ting. Her kan man lave øvelsen med at skrive 3 positive ting ned om dagen.

Undgå negative tankemønstre: Undgår man disse undgår man at komme frem til negative konklusioner, der ikke har grund i virkeligheden. Det handler altså om at have et realistisk livssyn.

# data[].attributes.body
Video til præsentation af forløbet:

http://video.ku.dk/menneskedyret-hjernens-udvikling

Systime:
https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5297 (Neuropsykologi)

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5324
(Menneskets tredelte hjerne)

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=4903
(Temperament)

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5666
(Medfødte forskelle)

Filmklip:

https://www.ted.com/talks/vs_ramachandran_the_neurons_that_shaped_civilization(The neurons that shaped civilization)

Ramachandran:
- Spejlneuronerne er involveret i mange hjerneområder motoriske centre, auditive centre, amygdala osv.
- Det er feed back fra huden der gør at vi fx ikke føler et håndtryk eller massage når vi ser andre msk. Give hinanden dette, dvs. Det er kun huden der adskiller os mennesker

Case: Temperament, case og spørgsmål.

https://www.youtube.com/watch?v=OrNBEhzjg8I&t=23s

(Halows Abeforsøg)
- Børn (unger) har brug for tryghed fra moren.

Facts om hjernen

Den gennemsnitlige menneskehjerne vejer 1375 gram.

Den gennemsnitlige computer klarer 100 millioner instruktioner i sekundet, mens verdens hurtigste computer NEC's Earth Simulator udfører 40 billioner (40.000 milliarder) operationer i sekundet.

Hjernen håndterer en 10 kvadrillion instruktioner i sekundet, det er en 10 billion billioner, eller 100 millioner milliarder milliarder.

Hjernens nerveimpulser bevæger sig med mere end 110 m/s.

Antal synapser i hjernebarken er 60.000 milliarder.

Længden af nervetråde i hjernen = 150.000 til 180.000 km.

Hjernen, fortsat

Afviger fra de fleste andre af kroppens organer ved at have sin vækstspurt før fødslen og i de første par år efter fødslen

Derfor er hjernen særlig følsom på disse tidspunkter

Windows of opportunity

Sensitive perioder i nervesystemet

Stort udviklingspotentiale

Ikke uigenkaldeligt, hvis funktioner skal læres senere

Zonen for nærmeste udvikling

Lev Vygotsky

Børn lærer i sociale sammenhænge.

Læring foregår gennem optimal frustration.

Når børn har svært ved at udføre en aktivitet

øger forældre deres støtte og mindsker deres krav

Udviklingen går fra ydre regulering til indre

Regulering.

Neuropsykologi om kønsforskelle:

I neuropsykologien er der fokus på kønshormonernes indflydelse på de to køns hjerner og fysik (kønsdele, muskelmasse, udseende og fedtfordeling).

Kønsforskellen er udtryk for forskellig indretning af hjernen på grund af påvirkninger (især) under fosterstadiet fra testosteron, samt brugen af denne, og kønshormoner.

Mænd har større mængde testosteron og mere specialiseret neuralt netværk og bruger kun én hjernehalvdel ad gangen

Kvinder har mindre testosteron og bredere neuralt netværk og bruger begge hjernehalvdele

Teorien fokuserer på at forklare ’hjernens køn’: som er en mosaik af grader af ’maskulint’ og ’feminint’

# data[].attributes.body
Links til læst materiale:
-       Kulturmøder:

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5556

-       Minoriteter og majoriteter:

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5556#c12494

-       Kulturmøder i homogene og heterogene samfund:

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5556#c12493

-       Kulturelle forskelle og konflikter:

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5555

-       Kollektivisme og individualisme:

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5555#c12484

-       Etnicitet, ungdom og køn:

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5554

-       Kontaktteorien:

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5556#c12489

-       Uddannelse og viden:

https://psykologiensveje.systime.dk/index.php?id=5556#c12488

Oversigt over teorier:
Den japansk-fødte professor Ishu Ishiyama:

Model over forskellige typer af konflikter mellem egen kultur og majoritetskulturen:

- Konflikt ift. værtskulturen:

Personen oplever det vanskeligt at tilpasse sig de nye normer og værdier i værtskulturen. Det kan være pga. manglende respekt, diskrimination mv.

- Etnisk revitalisering:

En gruppe forsøger at beskytte gamle normer / religiøse traditioner og stiller strenge krav om at følge dem.

- Lav konflikt:

Personen har integreret sig i værtskulturen og er i stand til at bevæge sig frit mellem hjemkulturens og værtkulturens normer + værdier.

To-kulturel identifikation: Er i stand til at anvende forskellige kulturelle strategier i forskellige situationer.

Særligt lykkes denne pendling mellem forskellige kulturer godt blandt unge med anden etnisk baggrund.

- Konflikt ift. den hjemlige kultur:

Personen tilpasser sig til værtskulturen, dog skaber det konflikter ift. hjemkulturen.

Eks.: Den unge har tilpasset sig majoritetskulturen og føler sig godt hjemme, men møder stigende modstand fra familien og kritik af sin adfærd.

- Tokulturel konflikt:

Personen oplever konflikter ift. både værtskulturen og hjemkulturen.

Der er et stort behov for at holde begge kulturer adskilt, hvilket kan resultere i identitetskonflikter: Hele tiden må man skifte adfærd og væremåde for at opnå accept.

Ambivalens ml. de to kulturs værdier. Ofte nedbringes ambivalensen ved at man vælger hjemkulturens værdier ift. familie og veneliv og værtskulturens værdier ift. arbejde, uddannelse og offentligt liv.

Kontaktteorien af Gordon Allport:

Teorien opfatter grundlæggende fordomme om fremmede grupper som noget, der skabes og opretholdes i egen-gruppen og stereotyper.

Teoriens væsentligste påstand er:

Jo mindre kontakt en majoritetsgruppe har med en etnisk minoritetsgruppe, jo mere forstærkes fordommene og intolerancen i forhold til gruppen, fordi fantasien får frit spil, og man ofte kun har sine informationer om de andre fra medierne.

Hvis fordomme skal mindskes, må der ifølge teorien skabes kontakt mellem de to grupper.

- Kontaktteoriens tre betingelser for at mindske fordomme:

1. Der skal være tale om møder mellem mennesker med samme sociale status. Det vil f.eks. sige, at ufaglærte indvandrere skal møde ufaglærte danskere.

2. Der skal være tale om møder, hvor man skal samarbejde om et fælles mål.

3. Møderne skal finde sted inden for institutionelle rammer, hvor man har aftalt, hvordan grupperne skal fungere sammen og omgås hinanden, og hvor man selvfølgelig på forhånd har forbudt al fordomsfuld og diskriminerende adfærd.

- En undersøgelse, der bekræfter kontaktteorien viser, at danskere, der har kontakt med indvandrere på arbejdspladsen, er mere positive og tolerante ift. danskere, der aldrig er i kontakt med indvandrere.

Oversigt over begreber:
-       Tilpasning:

Assimilation:

En minoritetsgruppes etniske særpræg forsvinder langsomt, og gruppen smelter sammen med majoritetskulturen. Assimilation kan blive meget vanskeligt i de tilfælde, hvor den etniske minoritetsgruppe har meget anderledes normer og værdier ift. majoritetskulturen.

Integration:

Etniske minoritetsgrupper bevarer dele af deres egne kulturelle værdier samtidig med, at de bliver involveret i samfundets forskellige fælles institutioner på lige fod med de andre af majoritetskulturen. Samfundet har ansvar for, at tilpasningen mellem minoritetskulturen og majoritetskulturen fungerer (lære sproget, komme i arbejde m.v.)

Segregation (adskillelse):

De etniske grupper lever adskilt fra hinanden (ghetto vs. ikke). Denne adskillelse får minoritetsgruppen til at blive opfattet som en trussel eller fremmedgrupper i samfundet, og de opnår ingen kulturelle færdigheder.

-      To slags samfund:

Homogent samfund:

Lukket og svært at komme ind i hvis man ikke har boet, der hele sit liv, begrænset integration og accept. Skaber i højere grad problemer med integrationer og forårsager etniske konflikter.

Heterogent samfund:

Åbent, lettere integration, sociale netværk.

-      Familieformer og køn:

Patriarkalsk familieform (Minoritetsgruppen):

Manden har den afgørende magt

Jorden går i arv fra far til søn

Døtrene giftes bort til andre familier, mens sønnerne bliver i familien og udgør forældrenes økonomiske og sociale sikkerhedsnet, når de bliver gamle.

Kønsrollerne i storfamilien er komplementære.

Kvinden er knyttet til privatsfæren og tager sig af omsorgs- og husarbejdet, mens manden arbejder uden for hjemmet og er knyttet til den offentlige sfære.

Stærk kønsadskillelse i storfamilien:

Den er desuden hierarkisk opbygget efter alder og køn, således at drenge har mere autoritet end jævnaldrende piger, og svigermor har større autoritet i familiens beslutningsprocesser end svigerdatteren.

Kernefamilien har symmetriske roller: manden og kvinden deles om husarbejde.

Børnene opdrages i en tidlig alder til selvstændighed og uafhængighed fra forældrene.

-      Symbolsk og konstrueret etnicitet:

Symbolsk etnicitet:

Bruges til at forklare genopblussen af etnicitet, som man blandt anden så ved tredjegenerationsindvandere i USA --> kom til udtrykkelse i en intensiveret dyrkelse af etniske symboler og traditioner.

Forsøg på at tackle de identitetsspørgsmål og problemer med tilpasning, der opstår af at være assimileret til en kultur men have rødder i en anden kultur.

Konstrueret etnicitet:

Intensiveret dyrkelse af traditioner og symboler fra hjemkulturens kultur

Individualistisk kultur vs. kollektivistisk kultur (se billede)

Case og analysemateriale:
-      https://vimeo.com/79660315

Empirien bag teorierne:

Evaluering af teorierne: