# data[].attributes.attachment_link.title
Az újranyitás lélektana - ...nem folytathatjuk ott, ahol abbahagytuk!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A kormány azért dolgozik, hogy a járvány megfékezésével mielőbb újra lehessen indítani az életet hazánkban. Szeretnénk kikérni erről a magyarok véleményét, ezért konzultációt kezdeményezünk az újraindításról. Az Ön véleménye is számít, kérjük, vegyen részt a konzultációban!
Részt veszek a konzultációban

# data[].attributes.attachment_link.description
Ezen az oldalon lehet regisztrálni a koronavírus elleni oltásra. Az oltás önkéntes és ingyenes. Amennyiben szeretné beoltatni magát, regisztráljon most.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A COVID-19 elleni oltásokról rengeteg információt lehet olvasni, azonban sokszor nehéz kiszűrni a valós adatokat, követni a fejlesztések meglepően gyors ütemét, vagy eldönteni, minek higgyünk. Összefoglaló a vakcinákkal kapcsolatos legfontosabb aktuális tudnivalókról.

Magyarországon jelenleg 8 különböző cég COVID-19 elleni oltóanyaga rendelkezik valamilyen (alkalmazási vagy ideiglenes) engedéllyel a felhasználásra, amelyből 6 készítmény van használatban.

1. Hogyan működnek?

mRNS típusú vakcinák - A Pfizer/BioNTech és a Moderna által fejlesztett vakcinák egy teljesen új technológia alapján készültek: a vírus tüskefehérjéjének genetikai kódját egy lipidburokban található mRNS molekulával juttatják be a sejtbe, ennek segítségével a sejt elő tudja állítani a tüskefehérjét, amely a sejt falára kerülve immunválaszt vált ki a szervezetből. Tehát maga a vírus semmilyen formában nem kerül szervezetünkbe ezzel az oltóanyaggal.

Vektor alapú vakcinák - A vektor alapú vakcinák közé tartozik az Oxford-AstraZeneca által fejlesztett vakcina (Vaxzevria), az orosz Gamaleja Intézet által készített Szputnyik V, a Johnson&Johnson vakcinája, illetve a hazánkban már engedélyezett, de jelenleg nem alkalmazott vakcinák: a kínai CanSino vállalat által gyártott Convidecia és az indiai Covishield. Ezek fejlesztésénél szintén egy új technológiát alkalmaztak, bár ez a technológia már évek óta ismert és kutatott. Lényege, hogy a tüskefehérje génjét egy olyan DNS-szakasszal juttatják be a szervezetbe, amelyet egy adenovírushoz kapcsolnak. Az alkalmazott adenovírussal az emberi szervezet nagyon ritkán vagy még nem találkozott korábban, így kiváltható az immunválasz (az adenovírusok egyébként megfázásszerű megbetegedést okoznak). Az AstraZeneca és az indiai CoviShield esetében csimpánz adenovírust használnak vektorként a DNS bejuttatásához, míg az orosz vakcina két különböző humán eredetű adenovírust tartalmaz. Ennek oka, hogy mivel az adenovírus humán eredetű, ha a szervezet esetlegesen immunválaszt generálna az egyik ellen, a másik miatt a vakcina hatásossága nem csökken.

Elölt vírust tartalmazó vakcina - A kínai Sinopharm vállalat által fejlesztett oltóanyag, egy évtizedek óta létező és számos ma használatos oltásnál is alkalmazott technológiával készült: a vakcina elölt koronavírust tartalmaz, így a szervezetbe jutva megbetegedést nem tud okozni, a fehérjéi azonban immunválaszt váltanak ki.

Mind a három technológia esetén a lényeg az, hogy élő koronavírus (SARS-CoV-2) nem kerül a szervezetbe, így megbetegedést egyik sem vált ki. A vírus fehérjéivel való találkozás azonban képessé teszi szervezetünket arra, hogy védekezni tudjon egy esetleges fertőzéssel szemben.

Védőoltások működési elve

mRNS - Pfizer/BioNTech, Moderna

Vektorvakcina - AstraZeneca, Szputnyik V, Johnson&Johnson, Covishield, Convidecia (CanSino)

Elölt vírus - Sinopharm

2. Hatásosság: mi, mennyi?

Egy vakcina hatásossága azt jelenti, hogy az adott készítmény hány százalékos eredménnyel tudja megelőzni az adott betegséget. Ezt több tényező is befolyásolhatja, pl.: életkor, meglévő betegségek, az oltás beadásának módja és a beadás óta eltelt idő, korábban történt fertőzés, maga az oltóanyag stb. Egy vakcina akkor fogadható el hatásosnak, ha annak hatásossága legalább 50%. Mindegyik hazánkban alkalmazott készítmény hatásossága megfelel a követelményeknek.

A kétdózisú vakcinák hatásfoka már az első dózis beadása után is meghaladja az 50%-ot, majd fokozatosan emelkedik. A második dózis után a következő értékeket tapasztalták a klinikai vizsgálatok során: a Pfizer/BioNTech vakcinája (Comirnaty) 95%-os, a Moderna készítménye 94,5%-os, az Oxford/AstraZeneca készítménye (a 12 hetes oltási séma alkalmazásával) 82%-os, az orosz Gamaleja készítménye (Szputnyik V) 97.6%-os, a kínai Sinopharm vállalat oltása pedig átlagosan 79,4%-os hatásossággal rendelkezik a vakcinák mindkét dózisának beadása után. Az elérhető maximális védettség átlagosan a vakcinák mindkét dózisának beadását követő két-három hétben alakul ki. Az egydózisú vakcinák közül a Johnson&Johnson vakcinája (Janssen) a jelenlegi adatok szerint átlagosan 67%-os hatásosságú.

A hatásosság, mint a számokból is látható, egyik oltás esetében sem 100%, így a megfertőződés sajnos nem zárható ki teljesen az oltások beadása után sem. Az eddigi klinikai vizsgálatok alapján azonban mindenképp jó hír, hogy ha valaki az oltás beadása ellenére is elkapta a koronavírus-fertőzést, az sokkal enyhébb tünetekkel vészelte át a betegséget, mint a nem beoltott betegek, így a kórházi ellátást igénylő súlyos megbetegedés nagyobb valószínűséggel elkerülhető az oltás segítségével.

Bővebben Milyen ütemben alakul ki a COVID-19 elleni vakcinák hatása?

COVID-19-vakcinák hatásossága

Szputnyik V - 97,6%

Pfizer/BioNTech - 95%

Moderna - 94,5%

AstraZeneca/Oxford, Covishield - 82%

Sinopharm - 79,4%

Johnson & Johnson - 67%

Convidecia (CanSino) - 65,3%

Megfigyelések alapján a vakcinák csökkentik a vírus továbbadásának kockázatát is. Az eddig elvégzett kutatások szerint a beoltottak nem - vagy lényegesen kevésbé - terjesztik a koronavírust, és a tünetmentes fertőzés is ritkábban alakul ki. Ezeknek a vizsgálati eredményeknek a megerősítéséhez azonban még további vizsgálatok szükségesek.

Azt egyelőre nem lehet tudni pontosan, hogy milyen tartós a vakcinák által nyújtott védettség, a COVID-19 megbetegedés elleni védettség teljes időtartama még nem tisztázott. Ennek megállapítására a gyártók további 2 évig követik az önkéntesek állapotát és a vakcináik hatásait.

3. Hatásosság a mutációk ellen

A jelenlegi járvány során a koronavírusnak már számos mutációját felfedezték, némelyek csak a vírus terjedését gyorsítják fel, némelyek azonban nemcsak könnyebben fertőznek, hanem súlyosabb megbetegedést is okoznak, mint a többi variáns. Ezek közül jelenleg négy olyan variánsról tudunk, amelyek aggodalomra adhatnak okot.

A brit variáns (hivatalos nevén B.1.1.7) Nagy-Britanniában jelent meg 2020. decemberében, és az eddigi tapasztalatok alapján kb. 30-50%-kal fertőzőbb a többi variánsnál, illetve kb. 35%-kal nagyobb eséllyel okoz elhalálozást. Ennek a fokozott fertőzőképességnek az oka, hogy a vírus tüskefehérjéjében több mutáció is található. Jelenleg hazánkban is ez a variáns okozza a legtöbb megbetegedést. Eddigi tapasztalatok alapján a Pfizer/BioNTech és a Moderna vakcinája védelmet nyújthat a variánssal szemben, habár a hatásosságuk valamivel gyengébb lehet, az AstraZeneca oltása pedig 66%-os védettséget nyújt a brit variánssal szemben.

A dél-afrikai variáns (B.1.351) 2020. decemberében jelent meg Dél-Afrikában, és már hazánkban is kimutatták. A kutatások szerint a Pfizer, a Moderna, a Johnson&Johnson és az AstraZeneca oltása ezzel a variánssal szemben kevésbé hatásosak, mint a többi variáns esetében, azonban a súlyos, kórházi ellátást igénylő megbetegedés kockázatát ebben az esetben is csökkentik. Az Oxford-AstraZeneca kutatói már dolgoznak egy, a variáns ellen optimalizált vakcina kidolgozásán, a Pfizer pedig jelenleg azt kutatja, hogy esetleg egy harmadik oltásdózis segíthetne-e ezzel a variánssal szemben.

A Brazíliából induló P.1 variáns ellen a nálunk alkalmazott vakcinák közül a klinikai vizsgálatok alapján a Pfizer vakcinája hatásosnak mutatkozik a variánssal szemben, habár hatásfoka jóval alacsonyabb, mint az eredeti vírussal szemben. A Johnson&Johnson vakcinája, valamivel alacsonyabb értéket mutat az átlagos 67%-nál (Dél-Afrika: 64%, Dél-Amerika: 61%), hatásosnak tűnik a dél-afrikai és a brazil variánsokkal szemben, és nagy hatásfokkal csökkenti a súlyos, kórházi ellátást igénylő megbetegedések előfordulását.

Az utóbbi hetekben egyre többször találkozhattunk az ún. „indiai dupla variáns" kérdésével. Ezt a variánst Indiában mutatták ki először, és azért dupla, mert a vírus 2 olyan mutációval rendelkezik egyszerre, amelyeket korábban külön-külön már detektáltak, egyszerre azonban eddig még nem. Hazánkban egyelőre nem tudunk ilyen típusú megbetegedésről. Brit adatok szerint a Pfizer és az AstraZeneca oltása is hatásos az indiai variánssal szemben.

A Szputnyik V, a Sinopharm és a Convidecia vakcinája esetében jelenleg nem áll rendelkezésre elegendő adat a variánsokkal szembeni hatásosságot illetően. A Gamaleja Intézet közleménye szerint a Szputnyik V elnevezésű vakcina erős védelmet nyújt a dél-afrikai variánssal szemben, erről azonban a vizsgálatok még folyamatban vannak.

Összességében elmondható, hogy az eddig vizsgált vakcinák az eredeti variánshoz képest némileg kisebb hatékonysággal, de a mutációk esetén is hatásosak a betegség megelőzésében. Azonban a súlyos, kórházi ellátást igénylő fertőzések kockázatát több variáns esetében is csökkentik. Az oltás beadása azért sem haszontalan, mert a SARS-CoV-2 vírus terjedésének gátlásával lényegesen csökkenthetjük a vírus mutálódásának lehetőségét is.

Bővebben Vakcinák hatásossága - Összehasonlíó táblázat

4. Alkalmazási szabályok, oltási séma

A maximális védettség eléréséhez a jelenleg alkalmazott készítmények közül 5 esetében 2 oltás szükséges, melyek beadása között eltelt idő vakcinától függően 3 és 12 hét között változik. Az AstraZeneca vakcinája igényelhető 12 hétnél rövidebb köztes idővel is, ám a vizsgálatok azt mutatják, hogy a hosszabb köztes időszak javít a vakcina hatásosságán. Kutatások szerint a Pfizer és az AstraZeneca vakcinája a súlyos megbetegedés ellen már az első dózis beadása után is közel 80%-os védettséget alakít ki.

A Johnson&Johnson vakcinája egy dózisban adandó, habár a Johnson&Johnson jelenleg is vizsgálatokat folytat arról, hogy egy második dózis beadásával javítható lenne-e a vakcinájuk hatásossága. Ezek mellett az orosz Gamaleja Intézet kidolgozta a Szputnyik V egydózisú verzióját, a Szputnyik Light-ot, amellyel terveik szerint olyan területeken nyújtanának segítséget, ahol a vírus nagyon gyorsan terjed, és gyors immunizálásra van szükség. A jelenleg engedélyezett egydózisú vakcinákról elmondható, hogy a maximális hatás a beadás után két héttel alakul ki.

A beadás mindegyik vakcina esetén a felkar izomzatába történik.

A vakcinák alkalmazása 18 éves kortól alkalmazható, kivéve a Pfizer/BioNTech vakcináját, amely már 16 éves kortól beadható. Május óta a 16-18 évesek is regisztrálhatnak oltásra. Az FDA májusban engedélyezte a Pfizer vakcinájának alkalmazását a 12-15 éves korosztálynak, így remélhetőleg ez hamarosan Európában is elérhető lesz.

Annyi már biztos, hogy a fertőzésen már korábban átesett egyének oltása is szükséges ahhoz, hogy szervezetükben megfelelő mennyiségű antitest termelődjön. Arról azonban még folynak a kutatások, hogy esetükben szükség van-e két dózisos oltásra, vagy a szükséges hatásossági szintet már egy dózissal is el lehet érni.

A korlátozott adatok miatt a COVID-vakcinák „keverése", helyettesítése egyelőre nem javasolt, vagyis adott egyén esetében mindkét adagnak ugyanannak a fajtának kell lennie. Egy spanyol kutatás szerint a Pfizer és az AstraZeneca oltásának kombinálása magasabb fokú immunválaszt eredményezhet, más kutatások azonban egyelőre ezt még nem támasztották alá.

Lásd még Felkészítő: Gyakori kérdések a védőoltás beadásáról

A Pfizer/BioNTech és a Moderna vakcináinak tárolási körülményei kicsit szokatlanok, mert a cégek a fejlesztés során nem tudtak minden lehetséges hőmérsékletet tesztelni, ezeken a hőmérsékleteken azonban biztosítani tudják a vakcinák stabilitását. Előbbi esetén az oltóanyag -70 °C-on tárolható 6 hónapig és 2-8 °C-on 5 napig, illetve felhasználás előtt 2 órán át szobahőmérsékleten, míg az utóbbi -20 °C-on áll el 6 hónapig, és szintén 2-8 °C-on 30 napig. Az orosz Szputnyik V -20 °C-on marad stabil, de liofilizált változata 2-8 °C-on is tárolható, míg az AstraZeneca 2-8 °C-on tarthatók el. A Johnson&Johnson vakcinája 2 évig tárolható -20 °C-on, és 3 hónapig 2-8 °C-on.

Alkalmazási mód áttekintés

Egy dózis - Johnson&Johnson

Két dózis, 3 hét különbséggel - Szputnyik V

Két dózis, 4 hét különbséggel - Moderna, Sinopharm

Két dózis, 3-5 hét különbséggel (jelenleg Magyarországon 5) - Pfizer/BioNTech

Két dózis, 4-12 hét különbséggel (jelenleg 12, igény esetén korábban) - AstraZeneca

18 éves kortól adható - Moderna, Szputnyik V, Sinopharm, AstraZeneca, Johnson&Johnson

16 éves kortól adható - Pfizer/BioNTech

5. Várható mellékhatások

Mindegyik vakcináról elmondható, hogy a beadás után enyhe, általános tünetekkel jelentkező oltási reakció alakulhat ki, egyéni jellemzőktől függően. Ezek gyakoriságuk sorrendjében a következők: az oltás helyén kialakuló reakció (bőrpír, duzzanat, fájdalom), fáradtság, fejfájás, izomfájdalom, láz és hidegrázás.

Előfordulhat, hogy a fertőzésen már korábban átesett egyének esetében már az első dózis után, míg másoknál az oltás második részének beadása után ezek a reakciók valamivel erősebben jelentkeznek, mivel ilyenkor az immunrendszer gyakorlatilag egyszer már találkozott a felismerendő fehérjével, így gyorsabban reagál, amely hevesebb oltási reakciót eredményezhet.

Bővebben Az első oltás utáni erős reakció a korábbi fertőzöttségre utalhat

Míg a Pfizer/BioNTech oltóanyag esetében nagyjából az oltottak ötödénél alakul ki átmeneti láz. A Szputnyik V klinikai vizsgálatai során szinte minden beoltott egyén esetében enyhe hőemelkedést tapasztaltak, illetve gyakoriak voltak az influenzaszerű tünetek is (láz, izomfájdalom, hidegrázás stb), ritkábban pedig előfordultak emésztési problémák, étvágytalanság, hányinger is. A Moderna vakcinája esetében a beoltottaknak kb. a fele számolt be valamilyen enyhébb mellékhatásról. A Johnson&Johnson vakcinája esetén a klinikai vizsgálatok során azt tapasztalták, hogy gyakrabban alakultak ki mellékhatások, főként 60 év alatti beoltottaknál. A Moderna vakcinája esetében több olyan esetet jelentettek, amikor az oltás első adagja után 4-11 nappal késői allergiás reakció alakult ki, amely erős bőrpírrral, duzzanattal és érzékenységgel jelentkezett a beadás helye környékén. Ez átlagosan 6 napon belül rendbe jött, a második dózis beadását pedig nem befolyásolta.

Általánosságban elmondható, hogy az oltást követően kialakuló mellékhatások átlagosan a beadás utáni 6-12 órában jelentkeznek, és a legtöbb esetben 2-3 napon belül, ritkán egy héten belül spontán elmúlnak. Gyógyszeres tüneti kezelésre (pl. fájdalomcsillapítás, kiütések kezelése stb.) általában nincs szükség, azonban, ha a vártnál erősebbnek érzi az oltás után tapasztalt reakciót, mindenképp érdemes orvosi tanácsot kérni.

Bővebben Milyen mellékhatásra számítsanak a 20-as, 30-as évekikben járók?

Vakcinák gyakori mellékhatásai

Helyi fájdalom, izomfájdalom, bőrtünetek (bőrpír, kiütés, viszketés, duzzanat), általános tünetek (fejfájás, fáradtság, hőemelkedés/láz, hányinger)

6. Ritka mellékhatások

Az AstraZeneca oltást több ország átmenetileg felfüggesztette fokozott vérrögképződés (trombózis, embólia, stroke) gyanúja miatt. Az Európai Gyógyszerügynökség szerint a folyamatban levő vizsgálatok eredményei alapján előfordulhat, hogy összefüggés van a vérrögképződéses esetek és az AstraZeneca oltása között, azonban ezek olyan ritkán kialakuló esetek, hogy az oltás beadásával elérhető haszon sokkal nagyobb, mint a vérrög kockázata. A Johnson&Johnson vakcinájával kapcsolatban szintén felmerült a kapcsolat vérrögképződéssel járó esetekkel, az Egyesült Államokban beoltott 7 millió felnőtt közül egy vesztette életét az oltást követően kialakuló trombózisban.

Emellett azonban felhívják a figyelmet arra, hogy az alacsony vérlemezkeszámmal járó vérrögképződés a vizsgálat esetekben általában az oltás beadása utáni 2 héten belül fordult elő, főként 60 év alatti nőknél, és ha bárki a vérrögképződésre jellemző tüneteket észleli magán, azonnal forduljon orvoshoz. Ezek a tünetek: légszomj, mellkasi fájdalom, lábdagadás, állandó hasi fájdalom, súlyos, tartós fejfájás, esetleg homályos látással társulva, apró pontszerű bevérzések. Azoknak, akiknél az AstraZeneca oltásának első adagja után alacsony vérlemezkeszámmal járó vérrögképződést tapasztaltak, nem ajánlott a második dózis beadása.

Bővebben A vérrögképződés rizikója és a COVID-19 elleni vakcinák - Közérthetően

Fontos megjegyezni, hogy ha korábban élete során bármikor volt már súlyos allergiás reakciója (anafilaxiás sokk), mindenképpen jelezze azt a vakcina beadása előtt! Anafilaxiás sokkot, mint mellékhatást egyébként nagyon kevés esetben tapasztaltak eddig a klinikai vizsgálatok és a folyamatban lévő oltások során. Mivel ez a reakció általában 15 percen belül jelentkezik, ennek kivédése az egyik oka annak, hogy az oltás után 15 percig megfigyelik a beoltott személyeket az oltás helyszínén.

7. Biztonság: tesztelés és engedélyezés

Egy készítmény fejlesztése négy klinikai fázisból áll, a negyedik fázis a forgalomba hozatalt követően kezdődik. Mindegyik vakcina fejlesztése és kutatása során a fázis III. vizsgálatok kb. 20-40.000 önkéntes bevonásával történtek, a klinikai vizsgálatok pedig már 2020 nyarán elkezdődtek. Általánosságban mindegyikről elmondható, hogy nem találtak hatásbeli különbségeket a különböző etnikumok vagy korosztályok között.

A Pfizer, és a Moderna, illetve a Johnson&Johnson és az AstraZeneca koronavírus-vakcináját az Európai Unió engedélyezte, így hazánkban is alkalmazhatóak. A Szputnyik V és a kínai Sinopharm készítménye az Európai Gyógyszerügynökségtől egyelőre nem kapott forgalomba hozatali engedélyt, azonban mindkettőt a világ számos országában alkalmazzák már, a Sinopharm pedig megkapta a WHO jóváhagyását.

Valamennyi vakcinával vannak már befejezett fázis III vizsgálatok, azonban mindegyik esetében tovább folytatódnak a klinikai vizsgálatok. Az egyes országokban aktuálisan engedélyezett vakcinákat és a folyamatban lévő vizsgálatokat az alábbi linken lehet megtekinteni: covid19.trackvaccines.org.

Alapbetegségeiről, illetve a gyermekvállalással kapcsolatos terveiről mindenképp tájékoztassa az egészségügyi dolgozókat!

A vakcina beadását mindenképpen orvosilag mérlegelni kell az idősebb, gyengébb immunrendszerű egyének, illetve a valamilyen súlyos krónikus betegségben szenvedők esetében, akik az esetleges mellékhatásokat is várhatóan nehezebben vészelnék át. A Szputnyik V beadását minden esetben orvosilag mérlegelni kell rosszindulatú daganatos megbetegedések és autoimmun betegségek fennállása esetén.

Bővebben Van-e kölcsönhatás a vakcinák és a szedett gyógyszerek között?

Szintén óvatosságra van szükség terhesek és szoptatós anyák oltásával kapcsolatban, azonban a kedvező nemzetközi tapasztalatok alapján március vége óta már várandósok és szoptató anyák számára is beadható a Pfizer és a Moderna vakcina: hazánkban várandós kismamák esetén a terhesség 12. hete után az első, és szülés után a második adag, míg szoptató anyák esetében a meghatározott oltási rend szerint.

Az oltási reakciók megfigyelése, dokumentálása a tömeges oltás fázisában is tovább folytatódik, a gyógyszerügyi hatóságok valamennyi vakcina esetében figyelemmel kísérik a vakcinák biztonságosságát (IV. fázis). A tapasztalatok száma napról-napra nő, május 24-ig világszinten már 1,67 milliárd dózist adtak be, Magyarországon több mint 5 millió ember kapta meg a valamely védőoltást.

COVID-19 védőoltások engedélyezése

Terhesség és szoptatás idején is adható: Pfizer/BioNTech, Moderna

AstraZeneca - 98 országban engedélyezve

Pfizer/BioNTech - 84 országban engedélyezve

Szpunyik-V - 68 országban engedélyezve

Moderna - 46 országban engedélyezve

Sinopharm - 41 országban engedélyezve

Johnson&Johnson - 41 országban engedélyezve

(Valamennyi vakcina esetében május 24-i állapot.)

Ha bárki bármilyen szokatlan mellékhatást tapasztal az oltásokkal kapcsolatban, esetleg gyógyszer-interakció lehetősége merül fel, lehetősége van jelenteni azt az OGYÉI (Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet) számára ezen az online űrlapon.

Az oltás Magyarországon önkéntes - az, hogy ki oltatja be magát és ki nem, mindenkinek a saját felelőssége. A lényeg, hogy vigyázzunk magunkra és egymásra, azért, hogy szabadon és nyugodtan élhessük tovább életünket!

Forrás: WEBBeteg
Szerzőnk: Dr. Mélypatakiné Dr. Áfra Júlia, szakgyógyszerész

Aloldal Koronavírus kisokos - A legfontosabb tudnivalók és tanácsok

Felhasznált források, bővebb információ:

# data[].attributes.attachment_link.title
A COVID-19 elleni vakcinák összehasonlítása

# data[].attributes.attachment_link.description
A COVID-19 elleni oltásokról rengeteg információt lehet olvasni, azonban sokszor nehéz kiszűrni a valós adatokat, követni a fejlesztések meglepően gyors ütemét, vagy eldönteni, minek higgyünk. Összefoglaló a vakcinákkal kapcsolatos legfontosabb aktuális tudnivalókról. Magyarországon jelenleg 8 különböző cég COVID-19 elleni oltóanyaga rendelkezik valamilyen (alkalmazási vagy ideiglenes) engedéllyel a felhasználásra, amelyből 6 készítmény van használatban.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az elsősorban súlyos, akut légzőszervi tünetekkel járó, igen fertőzőképes SARS-Co-V-2 vírus a koronavírusok családjába tartozik. Az új koronavírus a kínai Wuhan városából terjedt el, világjárványt (pandémiát) okozva az egész világon. A WHO 2020 februárjában a SARS-CoV-2 által okozott betegséget COVID-19-nek nevezte el.
Milyen laboratóriumi vizsgálatokkal mutatható ki a fertőzés?

Az, hogy valaki érintett-e a fertőzésben, többféle laboratóriumi módszerrel állapítható meg:

a vírus RNS kimutatásával: az orr-vagy szájgaratüreg nyálkahártyájáról vett mintából a vírus örökítő anyagát (RNS) polimeráz láncreakcióval (PCR) detektáljuk

a vírus-specifikus antigén(ek) kimutatásával: rapid fluoreszcens immunoassay-vel légúti mintából

és az antitestek kimutatásával: ekkor a szervezet által a kórokozó ellen termelt antitesteket vizsgáljuk vérből.

Ezeknek a vizsgálati módszereknek az eredményei más-más információt közvetítenek az orvosok számára, ezért a szerepük is eltérő a SARS-CoV-2 fertőzés diagnosztikájában.

A módszerek előnyei és hátrányai

A PCR-teszt (RT-PCR: reverz transzkripciós polimeráz láncreakció)

A legjobb és legérzékenyebb vizsgálati módszer az aktuálisan zajló fertőzés megítélésére. A betegséget okozó vírus örökítőanyagát (RNS) mutatja ki a vizsgált mintából, amely igazolja a vírus jelenlétét a légutakban. A vizsgálat során az orr- vagy szájgarat nyálkahártyáról vesznek mintát, a vizsgálat eredményére 24-48 órát kell várni. A cégünk által jelenleg alkalmazott teszt a vírus genetikai állományának 3 szakaszát vizsgálja, emiatt az általunk használt PCR reakció igen nagy érzékenységűnek tekinthető.

Rapid antigén teszt (rapid fluoreszcens immunoassay)

A vírus S-proteinjét mutatja ki. Olcsóbb vizsgálati módszer a PCR-nél, de alacsonyabb érzékenységű. Ezért egy negatív eredmény esetén a megerősítéséhez szükséges az RT-PCR vizsgálat. A mintavétel az orr-vagy szájgaratüregből történik, a vizsgálat ideje kb. 15 perc.

Szerológiai vizsgálatok (SARS-CoV-2-specifikus antitestek kimutatása)

Az akut fertőzés kimutatására a szerológiai tesztek nem igazán alkalmasak. Az antitestek jelenléte arra ad választ, hogy korábban találkoztunk-e a vírussal, és beindult-e már az immunrendszer válaszreakciója, azaz átestünk-e már a fertőzésen. A szerológiai tesztek ugyanis a SARS-CoV-2 vírus ellen termelődött ellenanyagokat mutatják ki vérmintából, azaz a vizsgált személy fertőzésre adott immunválaszáról adnak képet. Ezek a tesztek amellett, hogy segítséget nyújtanak a betegség teljes diagnosztikájában, segíthetnek a tünetmentes fertőzöttek, illetve a fertőzésen már átesett, immunitást szerzett személyek felderítésében is.

A szerológiai teszteknek két nagy csoportja ismert:

Rapid antitest tesztek

Ezek a tesztek a vizsgált személy vérében található SARS-CoV-2 -specifikus korai (IgM) és késői (IgG) típusú ellenanyagok gyors kimutatására szolgálnak. Az eredmény akár 15 perc alatt elkészül. Számos ilyen teszt van forgalomban hazánkban is, de kérdés, hogy ezek esetében milyen gyártói bevizsgálási adatok állnak rendelkezésre, milyen az érzékenységük és pontosságuk, továbbá ezeket mennyire tudja igazolni professzionális laboratórium a gyakorlatban.

Hátrányai

Automatizált antitest tesztek (ELISA és egyéb immunoassay alapú)

Ezek a tesztek a SARS-CoV-2 elleni korai (IgM, esetleg IgA) vagy a késői (IgG) típusú antitest ellenanyag jelenlétét és mennyiségét mutatják ki vérből. A vizsgálati idő 1-3 óra. Alátámasztják a fertőzés diagnózisát, kiegészítik a közvetlen kórokozó kimutatási módszereket, valamint felhasználhatók epidemiológiai adatok gyűjtésére is. Mint minden fertőzés esetében, így az antitest kimutatásánál is alapszabály, hogy két betegmintát (egyet a betegség 1. hetéből, a másikat 2-3 héttel később) kell megvizsgálni a helyes eredményért.

Előnyei

A szerológiai tesztek (így a rapid antitest vizsgálatok is) nyújtotta információk

Szerológiai teszt eredmények információtartalma PCR vagy Antigén teszt eredmény nélkül

Klinikai értelmezési lehetőségek

A szerológiai teszt PCR-vizsgálattal kombinálva nyújtott információi

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
amit az új koronavírus laborvizsgálatairól tudni érdemes

# data[].attributes.attachment_link.title
Minden, amit az új koronavírus laborvizsgálatairól tudni érdemes - SYNLAB

# data[].attributes.attachment_link.description
A WHO a világjárványt okozó új koronavírus elleni harc egyik fő eszközeként jelölte meg a vírus tesztelését. A megfelelő diagnosztikai eljárás lehetővé teszi a fertőzés jelenlétének gyorsabb felismerését és a beteg megfelelő ellátását. A SARS-CoV-2 kimutatására többféle diagnosztikai teszt létezik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mik a COVID tünetei?

A COVID vírus ugyan elsődlegesen a tüdőt támadja, bár ahhoz is hozzájárulhat, hogy a szervezet túlzott immunválaszt produkáljon, ami fokozza a gyulladást szerte a testben.

Típusos tünetei lehetnek:

Láz, hőemelkedés, hidegrázás

Köhögés (jellemzően száraz)

Nehézlégzés, légszomj

Krónikus fáradtság

Izomfájdalmak

Fejfájás

Íz- és szagérzés elvesztése

Torokfájás

Orrdugulás vagy orrfolyás

Hányinger, hányás

Hasmenés

A szövődmények leggyakrabban a súlyos betegeknél alakul ki, akik már kórházi ellátásra, gyakran oxigénre is szorulnak. Azonban akár a tünetmentesség, vagy enyhe-mérsékelt tünetek után is kialakulhatnak szervi elváltozások, ezért mindenképpen kellő odafigyeléssel, fokozatosan szabad csak visszatérni a korábbi életritmushoz. Ha napokkal, hetekkel, vagy akár hónapokkal később is tapasztal nehézlégzést, köhögést, krónikus fáradtságot, érdemes kivizsgáltatni.

COVID fertőzés lefolyása

A fertőzés lefolyását tekintve több csoportot is megkülönböztet a szakirodalom:

Tünetmentesség

Enyhe/mérsékelt lefolyás

Súlyos lefolyás

A fertőzést követő negyedik-ötödik napon tapasztalható az első tüneteket, mely általában hirtelen felszökkenő magas láz, fejfájás, nehézlégzés és száraz köhögés. Az ötödik-hatodik nap környékén az addigi száraz köhögést felváltja a hurutos, fullasztó érzéssel járó köhögés. A test hőháztartása felborul, a magas láz nem akar elmúlni, és kialakulhat tüdőgyulladás is. Néhány esetben a tünetek olyan súlyossá válnak, hogy a betegnek intenzív ellátásra van szüksége.

Különösen veszélyeztetettek a krónikus betegséggel / betegségekkel élők, mint a cukorbetegek, szív-érrendszeri betegek, tüdőbetegek, asztmások, neurológiai betegek.

A fertőzés általában a tünetek megjelenésétől még 7-14 napig kimutatható a szervezetben, azonban gyakoriak a megmaradó tünetek, amik a fokozott fizikai aktivitás vagy a megfelelő kezelések hiányában tovább súlyosbodhatnak, és további szövődmények alakulatnak ki.

Mikor érdemes orvoshoz fordulni?

A COVID fertőzés után sokan még hetekig, de akár hónapokig is panaszkodnak általános fáradtságra, izom- vagy ízületi fájdalmakra még akkor is, ha a vírus csak enyhe lefolyású volt. Ilyenkor javasolt további vizsgálatokkal kiszűrni az esetleges szervi elváltozásokat, és tudatosan, fokozatosan visszatérni a korábbi aktív mindennapokhoz.

A fertőzés aktív szakaszában nem szabad sportolni vagy aktív fizikai tevékenységet végezni, az utána lévő 2-3 hétben pedig nagyon lassan fokozatosan szabad csak elkezdeni aktívan mozogni. A korábbi fittség visszaállítása akár hónapokba is beletelhet, de amennyiben továbbra is nehézlégzést, gyors pulzusemelkedést, mellkasi- vagy hátfájást, krónikus fáradtságot tapasztal, intenzív sportolás előtt ajánlott a COVID utáni tüdőgyógyászati és/vagy kardiológiai kivizsgálás.

# data[].attributes.attachment_link.description
A koronavírus cseppfertőzéssel terjed, és a légutakban okozza a fő problémát. A fertőzés kezdeti tünetei egybeesnek az influenza és egyéb légúti fertőzés tüneteivel. A fertőzés általában a tünetek megjelenésétől még 7-14 napig kimutatható a szervezetben, azonban gyakoriak a megmaradó tünetek.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A torokfájás az egyik leggyakoribb egészségügyi panasz, különösen a téli hónapokban, mikor jóval többen szenvednek felsőlégúti fertőzésektől. Milyen problémák állhatnak a torokfájás hátterében? Mikor forduljunk haladéktalanul orvoshoz?

A koronavírus tüneteiről és szövődményeiről már nagyon sok mindent tudunk. És bár a torokfájás a koronavírus egyik jellemző tünete, de általában más kísérő tünetekkel jelentkezik, mint köhögés, fejfájás, láz, ízlelés-szaglás elvesztéseé, hasmenés. A koronavírus meglétét csak Covid-teszttel tudjuk egyértelműen megerősíteni vagy kizárni.

Negatív a Covid-teszt, mégis fáj a torkom, mi a bajom?

A torokfájás bárkit érinthet, gyerekeket és idősebbeket, férfiakat és nőket, és tulajdonképpen bármely évszakban szenvedhetünk tőle. A torok jóformán minden ilyen betegségnél érintett lehet (igaz, különböző mértékben), és a torokfájást kísérő tünetek nagy mértékben segíthetik a pontos diagnózis felállítást, illetve a megfelelő terápia meghatározását.

Vírusok, baktériumok

A legtöbb esetben vírus-, illetve bakteriális fertőzés okozza a torokfájást. A vírusos eredetű betegség lehet "egyszerű" nátha vagy influenza, és persze, koronavírus is, de akár mononukleózis, kanyaró, bárányhimlő vagy mumpsz is. A bakteriális eredetű betegségek gyakran a vírusos fertőzésekkel egy időben vagy azokat követően jelentkeznek. A fertőzések tünetei lehetnek még a láz és hidegrázás, a hányinger, a nyelési nehézségek, az általános gyengeség, a fejfájás, az ízületi és izomfájdalmak, az orrfolyás, a tüsszögés és köhögés, az étvágytalanság és a rekedtség is.

A súlyosabb gyulladásokat a nyirokcsomók megduzzadása és érzékennyé válása, a váladék felköhögése, a mandulák vagy a garat kipirosodása is kísérheti. Nagyon fontos azonban az orvosi vizsgálat: a vírusos eredetű fertőzéseket felesleges (sőt kifejezetten káros) antibiotikumokkal kezelni, míg a bakteriális eredetű betegségekből való teljes gyógyuláshoz szükségesek lehetnek ezek a gyógyszerek.

Mi minden irritálhatja a torkot?

A torok fájdalmát, égető, kaparó érzést, nyelési nehézségeket, köhögést különböző irritáló anyagok is okozhatják. Jellemző lehet a torokban jelentkező kellemetlen érzés allergia esetében, de akkor is, ha a környezetünk levegője túlságosan száraz, vagy éppen szennyezett (pl. sokan panaszkodhatnak torokfájásra, ha erős a szmog vagy ha hosszabb időt töltenek füstös helyen). Tisztítószerek, kemikáliák is okozhatnak hosszabb-rövidebb ideig tartó torokfájást.

Természetesen a sérülések is állhatnak a torokfájás hátterében: nemcsak a "külső", közvetlenül a nyakat érő balesetek eredménye lehet fájdalom, de tulajdonképpen az is sérülésnek minősülhet, ha túlerőltetjük a hangszálainkat, pl. mert sokat kiabálunk vagy énekelünk. A krónikus torokfájás éppen ezért gyakori panasz lehet az előadóművészeknél vagy tanároknál.

A gyomorból visszacsorgó gyomorsav is irritálhatja a torok nyálkahártyáját, ezért a torokfájás a refluxbetegség egyik jellegzetes tünete. Ha a torokfájás főként evés után vagy lefekvéskor jelentkezik, és más, a refluxra utaló panaszaink is vannak (gyomorégés, fokozott teltségérzet stb), mindenképpen keressük fel ezzel az orvosunkat!
A torokfájást gyakran a mandula okozza. Olvasson tovább!
Forduljunk orvoshoz!

Bár sokszor elég néhány házi módszer és néhány napig tartó pihenés ahhoz, hogy a torokfájás és az azt kísérő tünetek elmúljanak, időnként szükség lehet orvosi vizsgálatra is. Különösen fontos ez, ha a torkunk nagyon rövid idő (akár néhány óra) alatt kezd el igen erősen, szinte elviselhetetlenül fájni, ha a torokfájást magas láz kíséri, vagy ha a torokfájás - bár nem különösebben intenzív - tovább tart, mint 3-4 nap.

Haladéktalanul forduljunk orvoshoz, ha a torokfájást valamilyen, a nyakat érő sérülés előzte meg, illetve, ha a torokfájás mellett nyelési vagy légzési nehézségek is jelentkeznek! Akkor is rendkívül fontos a szakorvosi vizsgálat, ha a torokfájást a nyelv vagy az ajkak feldagadása, szapora szívverés, felületes légzés vagy szédülés, ájulás kíséri!

# data[].attributes.attachment_link.title
Torokfájás: innen tudhatja, hogy nem a koronavírus okozza

# data[].attributes.attachment_link.description
A torokfájás az egyik leggyakoribb egészségügyi panasz, különösen a téli hónapokban, mikor jóval többen szenvednek felsőlégúti fertőzésektől. Milyen problémák állhatnak a torokfájás hátterében? Mikor forduljunk haladéktalanul orvoshoz? A koronavírus tüneteiről és szövődményeiről már nagyon sok mindent tudunk. És bár a torokfájás a koronavírus egyik jellemző tünete, de általában más kísérő tünetekkel jelentkezik, mint köhögés, fejfájás, láz, ízlelés-szaglás elvesztéseé, hasmenés.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aktuálisabb nem is lehetne a kérdés, hogy vajon a 16 év alattiak számára mikor lesz elérhető valamelyik koronavírus elleni védőoltás.
Kattintson a részletekért!

A SARS-CoV-2 vírus okozta fertőzésután kialakuló immunitás kapcsán máig sok a megválaszolatlan kérdés. A fertőzésen átesett, majd felgyógyult betegek szervezetében nem egységes mértékben termelődnek az antitestek, ami azt jelenti, hogy a koronavírus-fertőzés elleni védettség is különböző mértékű és hosszúságú lehet. Egy februárban megjelent brit tanulmány szerint a megfertőződést követően 6 hónappal is kimutathatóak a koronavírus ellen termelt antitestek a páciensek szervezetében, míg egy átfogó osztrák kutatás arra jutott, hogy a járvány tavaszi, első hullámában megfertőződött alanyoknál 7 hónappal a betegség után is stabilan jelen vannak az érintettek szervezetében. Ezzel ellentmondásosak azok a hírek, amelyek szerint vannak, akik 2-3 hónappal az első diagnózisuk után újrafertőződnek.

Vagyis a skála igencsak széles, pedig a világjárvány megállítása szempontjából fontos lenne, hogy pontosan meghatározhassuk, mennyi ideig élvezhetnek védettséget a gyógyultak - és a beoltottak. Merthogy egyelőre annak kapcsán is bizonytalanok a szakértők, hogy a koronavírus elleni oltások után milyen hosszú immunitásra számíthatunk. Azt biztosan tudjuk, hogy az engedélyezett vakcinák - hatásmechanizmustól függetlenül - "megtanítják" az immunrendszert az új típusú koronavírus elleni védekezésre. Az immunválasz során antitestek és a vírus ellen ható fehérvérsejtek termelődnek a szervezetben, így ha a védettség kialakulása után kerülünk kapcsolatba a vírussal, az immunrendszerünk felismeri és elpusztítja azt. Vagyis a vakcinák nem magát a koronavírussal való megfertőződést védik ki, hanem a SARS-CoV-2 vírus okozta megbetegedés kialakulását, illetve annak súlyos lefolyását. A kérdés az, hogy pontosan meddig.

Egyelőre a szakértők is bizonytalanok, pontosan meddig tarthat a koronavírus elleni védőoltás hatására kialakuló immunitás. Képünk illusztráció, forrás: Getty Images

Versenyfutás az idővel

Bár az oltóanyagok hatékonyságáról részletes tanulmányokat publikáltak a gyártócégek, azzal kapcsolatosan, hogy a vakcina beadatása után kialakuló védettség mennyi ideig tart, szinte sehol nem találni pontos információkat. Ennek elsősorban az időhiány az oka - az új típusú koronavírus megjelenése óta alig több mint egy év telt el, és ennél is kevesebb ideje nyilvánította az Egészségügyi Világszervezet (WHO) hivatalosan is világjárványnak a kórt. Vagyis a kutatóknak alig 12 hónap állt rendelkezésükre ahhoz, hogy hatásos és biztonságos védőoltást fejlesszenek ki a fertőzés ellen. Az is óriási eredmény, hogy ez ilyen rövid idő alatt sikerült, cserébe azonban vannak bizonyos területek, amelyeken még a mai napig is nagy erőkkel zajlik a kutatás, ilyen többek között a vakcinák által nyújtott védettség pontos időtartama.

Mint az ismeretes, minden védőoltás esetében eltérő, hogy várhatóan mennyi ideig tart a hatása. Léteznek vakcinák (például a kanyaró, a mumpsz és a rubeola elleni kombinált MMR oltás), amelyek élethosszig tartó védelmet nyújtanak, vannak olyan típusúak (például a tetanusz elleni vakcina), amelyekből meghatározott idő után emlékeztető oltás beadatására van szükség a védettség fenntartásához, és akadnak olyanok is (mint az influenza elleni vakcina), amelyeket a vírus mutálódása miatt évről évre újra be kell adatni. Abban a szakértők is egyetértenek, hogy a koronavírus elleni vakcinák két adagját valószínűleg nem elég egy alkalommal beadatni, azaz nem nyújtanak élethosszig tartó védelmet, ám az csak a közeljövőben derülhet ki, hogy pontosan mikor válik szükségessé az újabb adag oltás beadatása. A kutatók a tömeges oltások megkezdése óta folyamatosan vizsgálják, hogy a vakcinák miként viselkednek a laboratóriumi körülményeken kívül, de ennek eredményeire egyelőre várnunk kell.

Nem szabad megfeledkeznünk arról sem, hogy az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) által jelenleg engedélyezett három vakcinából kettő, az mRNS-alapú oltóanyagok (nevezetesen a Pfizer-BioNTech és a Moderna) egy korábban nem alkalmazott technológián alapulnak. Ez azt jelenti, hogy a koronavírus terjedésével versenyt futó kutatóknak nem volt elég idejük azt vizsgálni, hogy az oltás hatására kialakuló immunitás mennyi ideig áll fenn a szervezetben. Fabó Tibor, a Pfizer orvosigazgatója egy december végén megrendezett sajtóeseményen úgy nyilatkozott, egyelőre nem tudni pontosan, milyen hosszú távon biztosít védettséget a vakcinájuk, erről a beoltottak követésével leghamarabb három-négy hónap múlva lehet majd több információja a gyártónak. Pardi Norbert mikrobiológus, az mRNS-technológiát kifejlesztő kutatócsapat tagja egy korábbi interjúban ennél bizakodóbb volt és azt mondta, az mRNS-alapú vakcinák nyújtotta védettség akár 3 évig is kitarthat a szervezetben.

6 hónapot saccolnak

A jelenlegi hivatalos álláspont szerint a koronavírus ellen kifejlesztett védőoltások megközelítőleg 6 hónapig nyújtanak védettséget a COVID-19-cel szemben. A szakértők rendszerint azt is hozzáteszik, feltételezhető, hogy ennél hosszabb ideig is védettséget élveznek a beoltottak, ez azonban tudományosan egyelőre nem bizonyított. A vakcinák által előidézett immunitásról nagyon kevés szakmai tanulmány jelent meg eddig, legutóbb az amerikai Moderna vakcina gyártója januárban publikált egy tanulmányt, amelyből kiderült, az ő oltóanyagukkal beoltottak szervezetében 4 hónappal a védettség kialakulása után is megfelelő az ellenanyag-szint. Időről időre azonban felröppennek hírek arról, hogy egy-egy vakcina ennél lényegesen hosszabb védettséget biztosíthat. A Szputnyik V vakcinát kifejlesztő Gamaleja Intézet igazgatója februárban azt nyilatkozta, a kísérletek alapján jó okuk van feltételezni, hogy az első bejegyzett orosz oltóanyag legalább 2 évig tartó védettséget nyújt - ennek bizonyításához azonban további kutatások szükségesek.

Akárcsak a SARS-CoV-2 vírus terjedéséről, rövid és hosszú távú hatásairól, úgy a vakcinák eredményességéről is egyre többet tudunk meg, ahogy a befejeződött kutatások tudományosan alátámasztott eredményeket hoznak. A napokban például az oxfordi AstraZeneca vakcinájáról mutatták ki a vizsgálatok, hogy minél nagyobb az oltás két dózisa között eltelt idő, annál nagyobb az oltóanyag hatékonysága. A legfrissebb hírek pedig arra engednek következtetni, hogy akár egyéni tényezők is befolyásolhatják a védőoltások hatását - olasz kutatók például nemrégiben kimutatták, hogy a Pfizer-vakcina a túlsúlyos egészségügyi dolgozók szervezetében csupán feleannyi antitestet termelt a második dózis beadását követően, mint a normál testsúlyúaknál.
Ahogy folyamatosan érkeznek az újabb oltóanyag-szállítmányok az országba, mind többen kapnak értesítést, hogy lehetőségük nyílt felvenni az új típusú koronavírus okozta COVID-19 elleni védőoltást. Arról, hogy mit érdemes tudni a vakcináció előtt, illetve mi várható utána, korábbi cikkünkben olvashat részletesebben.

# data[].attributes.attachment_link.title
Koronavírus: mennyi ideig tart a védettség az oltás után?

# data[].attributes.attachment_link.description
Az új típusú koronavírus elterjedése óta az egyik legnagyobb témakör, amelyet nagyfokú bizonytalanság övez, a fertőzés lezajlása után kialakuló immunitás. Nincs ez máshogy a vakcinák nyújtotta védelemmel sem - egyelőre a szakértők is csak óvatos becslésekbe bocsátkoznak. Összegyűjtöttük, mit lehet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gyorsan, nagyon gyorsan! Emberről emberre, leginkább levegő vagy fertőzött tárgyak útján. Emellett széklet útján is terjedhet.

Több lehetőséged van, a tárgy típusától függően:

Dobd ki.

Fertőtlenítő tisztítószerrel, annak használati utasítása szerint.

Lemoshatod alaposan, valamilyen zsíroldó tisztítószerrel. A szappanos víz, a mosogatószer, a sampon, a tusfürdő és a mosószer zsíroldó tisztítószernek minősülnek.

A ruhát, ágyneműt, törölközőt mosd minél magasabb hőfokon, mosószert vagy mosóport használva.

Fújd le a tárgyat 70%-os alkohollal (10 perc elég), hígabb alkohol esetén várj tovább.

Tedd a tárgyat a sütőbe 60°C hőmérsékleten fél órára, vagy kifőzheted forró vízben, lezárt edényben (DE! a langyos gőzben fertőzőképes vírusok lehetnek).

Ha a tárgy nem mosható és hőérzékeny, kiteheted a napra. Az UV sugárzás szintén elpusztítja a vírust, de idő kell hozzá, és ahova nem süt be a fény, ott nem hat.

Ha nem akarod a tárgyat rögtön használni, akkor az is szóba jöhet, hogy félreteszed, és nem nyúlsz hozzá, amíg a vírusok idővel elvesztik a fertőzőképességüket. A szükséges idő a felület típusától függ.

Boltban vásárolt gyümölcsöknél mosd le alaposan a héját szappanos/mosogatószeres vízzel, vagy ne nyúlj hozzá néhány napig, amíg a felületén levő esetleges vírusok "maguktól" inaktívvá válnak.

Ha valamiért el kellett hagynod a lakást, a legjobb, ha minden hazajövetel után "bezsilipelsz", azaz leveszed/leteszed, amit kint használtál, megmosod a kezedet és az arcodat szappannal, lemosol mindent, amit kintről hoztál. Az utcai ruhát, cipőt otthon vedd le, öltözz át, a táskát, telefont, pénztárcát tekintsd mindig fertőzöttnek, semmiképp se tedd az asztalra. Utána fertőtlenítsd végig az összes kilincset és villanykapcsolót, amihez hozzáértél, és még egyszer moss kezet szappannal. A kéztörlőt érdemes gyakrabban mosni, magas hőfokon (60°C), és a vasalás is segíthet a vírusmentesítésben.

Ha nem mész el otthonról, és nem is jön be senki, te pedig nem vagy beteg, akkor nem szükséges fertőtlenítened.

Nem. Egyrészt az alatt az idő alatt, amíg ezek a termékek a magyarországi polcokra érnek, a vírusok már általában elvesztik a fertőzőképességüket, másrészt a gyümölcsöt, zöldséget fogyasztás előtt nyilván megmosod, a halat pedig megsütöd.

De a termékek csomagolása, felülete a boltokban is szennyezetté válhat, ha más vásárlók összefogdossák. Mindent moss meg szappanos vízzel, ahogy hazaértél.

Senki sem fog az otthonában éhen halni azért mert nem lehet kimenni, élelmiszert venni még kijárási tilalom esetén is lehet. Ne vegyél több ennivalót, mint amit el tudsz fogyasztani azelőtt, hogy megromlana.

Ha boltba mész, előtte gondold át, mi minden kellhet, és szerezd meg egy úttal, amire szükség van, ne szaladgálj ki naponta 2-3 alkalommal.

A boltoknak is idő, ameddig újratöltik a polcokat. Amikor többet veszel, mint amire szükséged van, gondolj arra, hogy nem mindenki teheti meg, hogy egyszerre több terméket vegyen. Ha a jobb anyagi helyzetben lévők felvásárolják a készleteket, akkor a kevésbé jó anyagi helyzetben lévők esetleg nem tudják megvenni az adott terméket.

Igen, ez nagyon valószínű. A fertőzöttek egy részének csak enyhe megfázásszerű tünetei vannak, vagy egyáltalán nincs tünetük, így anélkül továbbadhatják a fertőzést, hogy tudnának róla. Még nem tudjuk, hogy az ilyen vírushordozók pontosan mennyire fertőzőek a tüneteket mutató betegekhez képest, de lehet, hogy nagy mértékben felelősek a vírus gyors terjedéséért.

A tapasztalatok azt mutatják, hogy a fertőzött ember orrában, torkában a vírus jelenléte a betegség lefolyása alatt folyamatosan csökken, vagyis a betegek a tünetek első jelentkezésekor, a fertőzés kezdeti szakaszában tudnak a legtöbb vírust a levegőbe porlasztani. Éppen ezért tarts mindenkitől 2 méter távolságot, ha ki kell menned az utcára! Ha hazaértél moss alaposan kezet! Ha megoldható, a legjobb, ha egyáltalán nem mész ki.

Olyanból, ami a lehető legjobban szűri a vírusokat, de közben nem fulladsz meg, ha át kell szívnod rajta a levegőt.

Néhány kreatív tudós influenza világjárványtól tartva sokféle otthon megtalálható alapanyag vírusszűrő-hatékonyságát tesztelte, és arra jutottak, hogy a sebészi maszk nagyon jó, a porszívó porzsák szintén, de sajnos megfulladsz benne, míg a konyharuhák (70%), pamutpólók (50%), sálak (48%) szintén egész jól szűrnek, és közben valamennyire levegőt is kapsz.

Nyilván ne használj fel olyan pólót, amin lyuk van, vagy már olyan kopott hogy félig átlátsz rajta, mert az nem fog 50%-ot szűrni.

Ez így van, ha nem tudsz betartani olyan alapszabályokat, hogy ne érintsd meg, és ne nyúlkálj az arcodon lévő maszk alá. Akkor sem, ha viszket. És ha valami ráfröccsent, cseréld le.

Sok ember a maszk miatt többet piszkálja az arcát. A szemed dörzsölésekor a kezedről a vírus a szemeden keresztül is a szervezetedbe kerülhet, ami nagyon veszélyes. Az utcán látni embereket, akik a maszkot az orrukra nem húzzák fel, állandóan igazgatják, vagy a homlokukra tolva viselik, miközben cigiznek - az így hordott maszk nem véd! A koszos kézzel összefogdosott maszk rosszabb, mintha fel se vetted volna.

A vírus nem ijed meg tőle. Szennyezett tárgyak érintésekor a kesztyű ugyanúgy szennyezetté válik, mint a puszta kezed. Ha az arcodhoz érsz vele, megfertőzheted magad.

A kesztyű sima felületéről még könnyebben le lehet mosni a vírusokat, mint bőrödről, de le is kell mosni, különben semmit sem véd. A kesztyű igazából egy dologra jó: arra, hogy a bőrödet ne kelljen naponta százszor fertőtlenítőszerrel, szappannal szárítani. Téged csak addig véd, amíg nem nyúlsz vele az arcodhoz, másokat pedig addig, amíg az első fertőzött tárgyhoz hozzáértél.

Igen, a koronavírus érzékeny az UV-C fényre. Ez felületeken is, és a levegőben is elpusztítja a vírust, de idő kell hozzá. A sugárzás erősségétől függően legalább egy óra, de inkább több.

Az UV-C (280-100nm) tartományban sugárzó sterilizáló (germicid) lámpák vagy UVC lámpák szintén hatásosak a koronavírus ellen, de vigyázat - ahová a fény nem ér el, ott nem hat!

Nem. Az alkohol az alkohol - jó a metil-, az izopropil, a 2-propanol, és ezek különböző arányú keverékei is megteszik. Ezeket - nyilván - ne idd meg.

Sőt, működik a vírus ellen az aceton, vagy jobb híján akár 6% savtartalmú borecet is. A hatás kifejtéséhez idő kell (1-2 perc).

Benned nem. Attól, hogy a szaunában akár 100+ °C hőmérséklet uralkodik, a tested belsejében a hőmérséklet a szokásos nagyjából 36°C marad, vagyis a vírust ez nem hatja meg.

A szauna hőmérséklete viszont a vírus 60°C feletti hőérzékenysége miatt alkalmas lehet rá, hogy a levegőben, illetve a bent kiterített törölközőn, ruhákon elpusztítsa a vírusokat.

Nem. Az alapos kézmosás legalább olyan jó, mint a fertőtlenítő gél, ha a kezedet utána nem egy retkes törölközőbe törlöd, még jobb is. Nem csak inaktiválod a kezeden levő kórokozókat, de meg is szabadulsz tőlük.

Nagy valószínűséggel nem, azonban ismert néhány eset, amikor háziállat elkapta a vírust (például Belgiumban egy macska megbetegedett). De ez veszélytelen az emberre, macskáról-emberre terjedést nem írtak le. A macska is szerencsésen felépült.

Ugyanakkor a háziállatok fertőzésforrásnak tekinthetők abból a szempontból, hogy ha egy fertőzött alaposan leköhögi, vagy az összetüsszögött kezével megsimogatja, majd te is megfogod a kutyát, akkor megfertőződhetsz. A forgalmas helyen való kutyasétáltatás után ezért érdemes a blökit is szappanos vízzel lemosni, vagy szappanos vízbe áztatott kendővel áttörölni, főleg, ha utána a fotelodban fog kikötni az eb.

Ugyanez igaz az olyan macskákra, akik kijárnak az utcára, aztán befekszenek az ágyadba (de őket nem próbálnám meg lemosni).

Bár a koronavírus az influenzához hasonló tünetekkel jelentkezik, mint a felső légúti fertőzés, izomfájdalom, láz, annál sokkal veszélyesebb! Az influenzát régóta ismerjük és tanulmányozzuk, van ellene oltás, amit évről éve sokan beadatnak - ők védettek. Ezzel szemben koronavírus teljesen új, oltás vagy hatékony gyógymód jelenleg nincs ellene.

A koronavírus terjedése sokkal gyorsabb: míg az influenza esetén egy ember átlagosan 1,3 személyt fertőz meg, ez a szám koronavírus esetén 2 körül mozog. Az influenza esetén a megbetegedettek nagyjából 1%-a kerül kórházba, és kevesebb, mint 0,1%-a hal bele.

Az új koronavírus esetében sokkal több a kórházi ellátást igénylő beteg, és a jelenlegi becslések szerint 1,2- 4,5 százalék a halálozás a fertőzöttek körében. Vagyis a koronavírus sokkal veszélyesebb az influenzánál!

Aki kíváncsi a pontos számokra és előrejelző modellekre, az megnézheti itt.

Egy átlagos embernek körülbelül 150 közeli ismerőse van. Ha feltételezzük, hogy a járványt tényleg mindenki elkapja, az influenza 0,1 százalékos halálozási aránya azt jelenti, hogy szinte biztos, hogy nem ismersz egyetlen embert sem, aki az influenza miatt hal meg. A koronavírus 1,2-4,5 százalékos halálozási aránya azt jelenti, hogy minden embernek lenne 2-7 közeli ismerőse, aki a koronavírus miatt hal meg. Biztos vagyok benne, hogy nem szeretnéd, hogy ennyi közeli ismerősöd meghaljon a koronavírus miatt.

Jelenlegi ismereteink alapján úgy tűnik, a cukorbetegségben, szívbetegségben vagy tüdőbetegségben szenvedők esetén nagyobb az esély a komolyabb lefolyású betegségre, szövődményekre. Ha valamelyik betegségben szenvedsz, kövesd a megelőzési stratégiákat.

Amennyiben úgy gondolod, elkaptad a vírust, fordulj idejében orvoshoz! Fontos, hogy ne személyesen tedd ezt (hiszen akkor mindenkit végig fertőzhetsz, akivel találkozol), hanem telefonon hívd fel a háziorvosodat.

Igen. A dohányosoknál magasabb a kockázata annak, hogy elkapják a betegséget, hiszen dohányzás során a kezünkkel megfogott cigarettavéget a szánkba vesszük, így a vírus könnyen a kezünkről a szánkba kerülhet. A dohányosoknál nagyobb valószínűséggel fordulhatnak elő tüdőbetegségek vagy kisebb tüdőkapacitás, ami nagyban növeli a rizikóját egy komolyabb lefutású betegségnek.

Tudósok azt is vizsgálják, esetleg magának a nikotinnak lehet-e szerepe a betegség lefolyásában.

A klorokin és hidroxiklorokin malária és bizonyos autoimmun betegségek kezelésére használt gyógyszerek, amiknek jelenleg vizsgálják a hatékonyságát a koronavírus fertőzés gyógyításában. A hatásukat egyelőre csak kevés betegen tesztelték Franciaországban és Kínában, de az előzetes eredmények nagyon reménykeltőek.

Nehéz megbecsülni, jelenleg gőzerővel folynak a kutatások. Több - már forgalomban kapható - szert tesztelnek. Ezek bevetése lenne a leggyorsabb, hiszen a meglevő gyógyszert csak „le kell venni a polcról".

A rengeteg tesztelés alatt álló gyógyszer közül az ígéretesebb jelölteket ismertetjük:

Kevzar nevű, reumás arthritisre fejlesztett gyulladáscsökkentő kezelés

HIV elleni antivirális szerek, például ilyen a Kaletra, ami lopinavir és ritonavir kombinációját tartalmazza. Erről sajnos klinikai kipróbáláskor kiderült hogy nem segít a koronavírusos betegeken.

a maláriagyógyszer hidroxiklorokin,

a szélesspektrumú antivirális szer remdesivir

A kísérletek eredménye néhány hét múlva várható.

Elkezdődött a védőoltások tesztelése is: nemrég beadták az első adag oltásokat Amerikában. Németországban a CureVac fejleszt egy vakcinát, melyet szeretnének még ősz előtt bevetni, ha a klinikai tesztek jól sikerülnek.

A védőoltások mellett bevethető az úgynevezett passzív immunizálás is. Ilyenkor a már gyógyult fertőzöttek véréből, plazmájából nyerik ki az immunrendszerük koronavírus elleni antitestjeit, és a betegeket ezzel kezelik. A passzív immunizálás hatékonysága a koronavírus esetében még nem ismert, de más fertőzések ellen is használják, és nagyon jól működik. A hátránya, hogy a gyógyult plazmát meg is kell szerezni hozzá.

Magyarországon egy - a fertőzés folyamatát megnehezítő - a vírus sejtbe jutási pontját jelentő ACE2 enzimen alapuló gyógyszert fejlesztenek, ennek tesztje leghamarabb 18 hónap múlva indulhat el.

Nem, jelenleg erre nincs bizonyíték. Arra viszont van, hogy a magas vérnyomásra szedett gyógyszerek elhagyása miatti hirtelen vérnyomás emelkedés halálos lehet, vagy maradandó károsodást okozhat.

Elég pocsék lenne, ha amiatt kapnád el a vírust, mert a gyógyszer elhagyása miatt kórházba kerülsz, és ott valaki megfertőz. Szedd tovább az ACE-gátlót, és vigyázz magadra! A vírus ellen a legjobban az véd, ha nem találkozol vele.

Nem, jelenleg ezt semmi nem bizonyítja. Szedd tovább, és ha felmerül, hogy koronavírus fertőzésed van, az ACE-gátló szedését jelezd az orvosodnak, mint minden más rendszeresen szedett gyógyszert is.

Néha van arra lehetőség, hogy másik gyógyszerrel rendben tartsd a vérnyomásod, de nem minden esetben. Bizonyos kórállapotok esetén ezek a gyógyszerek kötelezően alkalmazandók, a súlyosabb szövődmények megelőzésére. Ezek bizonyított dolgok, ezzel szemben az ACE gátlók vírussal összefüggő hatásai nem.

Nem, jelenleg ezt semmi nem bizonyítja. Bizonyos tanulmányok kimutatták, hogy a súlyos szövődmények gyakrabban fordulnak elő azok esetében, akik ibuprofent szednek, de ok-okozati összefüggést kimutatni máig nem sikerült.

Akik folyamatosan fájdalomcsillapítót szednek, nem azért teszik, mert szeretik az ízét, hanem mert fájdalommal járó alapbetegségük van. Ha mellé még a koronavírust is elkapják, nincs mit csodálkozni rajta, ha súlyos állapotba kerülnek. De az ok nem feltétlenül a fájdalomcsillapító.

Ha ez nem nyugtatott meg, szükség esetén a lázadra, fájdalmadra szedhetsz pl. Paracetamolt, vagy Algopyrint. Ezek egyike sem vényköteles. Ha nem kapsz a szokásos láz vagy fájdalomcsillapítóból, amit szedsz, hanem valami más van helyette a patikában, különösen fontos, hogy olvasd el rendesen a dobozban lévő tájékoztatót. A gyógyszer hatóanyaga, vagy a hatóanyag mennyisége más lehet, mint amit eddig szedtél. Emiatt lehet, hogy nem ugyanannyit kell bevenned belőle, vagy a betegséged, más gyógyszereid miatt számodra nem ajánlott a szedése. Paracetamol esetén például különösen fontos, hogy ne vegyél be az előírtnál nagyobb adagot.

Ha orvosi utasításra eddig kifejezetten ibuprofent szedtél, nyugodtan szedd tovább, amikor kell, és persze vigyázz magadra.

A köhögés önmagában nem jelenti azt, hogy koronavírusod van, lehet egy egyszerű megfázásnak is a tünete. Sok embernél a koronavírus nem, vagy csak nagyon enyhe tüneteket okoz. Azt, hogy tényleg koronavírusos vagy-e, csak a laborteszt tudja biztosan megállapítani.

Akármi miatt is köhögsz, fontos, hogy kövesd az előírt szabályokat, tarts 2 méter távolságot mindenkitől és moss gyakran kezet.

A dolog rendkívül gyanús, ha koronavírus fertőzöttel való találkozást követően jelentkeznek légúti tüneteid. Jellemző a láz, köhögés, légszomj, rossz közérzet, orrfolyás, étvágytalanság, izomfájdalom.

A betegek kisebb részénél a tünetek közül először hasmenés és hányinger jelentkezik. Ez azért van, mert a koronavírus nem csak a légutak, hanem a bélrendszer sejtjeit is képes fertőzni.

Nem biztos, hogy mindegyik tünet jelentkezik, sőt, az sem biztos, hogy produkálsz bármilyen tünetet. Biztosan csak akkor tudhatod, hogy fertőzött vagy-e, ha tesztelnek.

Ha szerinted megfertőződtél, de úgy érzed, hogy túléled, és az otthoni ágynyugalomtól jobb lesz, akkor maradj otthon. Hívd fel a háziorvosodat, és jelezd neki, hogy szerinted megfertőződtél. A háziorvos értesíteni fogja a helyi koronavírusosokat kezelő kórházat, vagy pedig elmondja neked, hogy mi a teendőd.

Amennyiben nem szorulsz kórházi kezelésre, akkor nem fognak bevinni kórházba. Az is megeshet, hogy az orvosok úgy ítélik meg, nem fognak téged letesztelni. Ettől ne ess pánikba. A teszt egyelőre még nem olcsó, ráadásul kevesebb van belőle, mint amennyi ember él a Földön. Ha megtudod tenni, hogy otthon maradsz két hétig, akkor ne erőltesd a tesztelést.

Ha nem érzed magadat nagyon rosszul, és az orvosod sem biztat külön arra, hogy menj be a kórházba, akkor inkább maradj otthon, és tekintsd magad fertőzöttnek. Ha tényleg fertőzött vagy, azzal, hogy besétálsz a kórházba letesztelni magadat, csak még több embert fertőzöl meg.

Ha annyira rosszul vagy, hogy kórházi ápolásra szorulsz, akkor értesítsd a háziorvosodat telefonon az állapotod romlásáról. Ha nincs háziorvosod, vagy nem tudod elérni, te magad is hívhatod a megyei ügyeleti számot, vagy sürgős és indokolt esetben a mentőket. A diszpécsernek jelezd, hogy szerinted koronavírusos vagy, és hogy úgy gondolod, kórházi ellátásra van szükséged. A diszpécser kikérdez téged, és küld egy mentőt, akik lehet, hogy csak a helyszínen megvizsgálnak, és lehet, hogy be is visznek a kórházba.

Ha szerinted megfertőződtél, maradj otthon. Az átlagember kevés másik átlagembert fog megfertőzni, ha megbetegszik, ahhoz képest, hogy mennyit képes megfertőzni az, akinek az a munkája, hogy emberekkel találkozzon. Például egy orvos, bolti eladó vagy sofőr.

Egy fertőzött orvossal nem csak az a baj, hogy ha komolyan megbetegszik a koronavírustól, akkor nem lesz, aki téged meggyógyítson, hanem az is, hogy amíg kiderül, hogy fertőzött, végig tudja fertőzni az összes páciensét, a többi orvost, a nővéreket, a kórház takarítóit, és mindenkit, akire ránézett reggel a metrón.

Ha tudjuk, hogy az orvos/bolti eladó/villamosvezető/taxis fertőzött, akkor elkülöníthetjük házi karanténban, ami ez esetben a környezetét védi. Ha nem tudjuk egy orvosról, hogy fertőzött, akkor végigfertőz naponta több tucat embert, mielőtt túl beteg lesz, hogy a munkáját végezze.

Ahhoz, hogy tudjuk, fertőzött-e egy orvos, mindegyiket tesztelni kéne pár naponta. Ehhez sok teszt kell. Ezért is fontos, hogy ha te úgy érzed, hogy képes vagy együtt élni a bizonytalansággal, hogy tényleg elkaptad-e a koronavírust a prüszkölő szomszédodtól vagy csak azért köhögsz, mert túl sokat szellőztettél a hidegben, akkor inkább ne ragaszkodj a teszthez.

Kétféle eljárás van itthon jelenleg. A torok vagy orrváladékból vesznek mintát egy hosszú fülpiszkáló pálcikára emlékeztető eszközzel, amit egy RT-PCR nevű eljárással vizsgálnak meg, hogy van-e benne koronavírus.

A másik, úgynevezett szerológiai teszt módszer során vért vesznek, amiben ki lehet mutatni az immunrendszerünk által a vírus ellen termelt ellenanyagot.

A koronavírus RNS-ét kimutató precíz RT-PCR-es tesztelés trükkös dolog. Nem sok helyen van az elvégzéséhez megfelelő labor és személyzet, és egy adag minta letesztelése gyakorlott személynek is órákba telik, ezért nem tudunk tesztelni folyamatosan mindenkit.

Igen, léteznek gyorsabb tesztek, és van, ami 2 csepp vérből 20 perc alatt megvan, de ezek nagyrészt IgM/IgG meghatározáson alapulnak, vagyis az immunrendszer vírusra adott reakcióját tudják kimutatni.

Ezek az úgynevezett szerológiai tesztek csak azt tudják megmondani, hogy az illető szervezete találkozott-e már a vírussal, azt nem, hogy éppen most fertőz-e. Erre sajnos csak a vírus direkt kimutatása képes. Ráadásul a fertőzés után közvetlenül van néhány nap, amikor a beteg már sok vírust termel, de az immunrendszer még nem állította elő az antitesteket amiket a szerológiai teszt érzékel. Ebben a rövid időszakban a beteg negatívnak tűnik - de nem az!

A közvetlenül a vírust kimutató gyorsabb tesztek kifejlesztésén több cég is dolgozik, de ezekről még nem tudjuk, mennyire megbízhatóak vagy hogy mikor lesznek elérhetőek.

Nagy valószínűséggel igen, de nem feltétlenül! Minden típusú tesztnek van bizonyos hibarátája, amivel hamisan negatív eredményt produkálhat. A koronavírus kimutatására használt PCR vizsgálat nagyon érzékeny, de azért nagyon ritkán előfordulhat, hogy nem mutatja ki a vírust. Klinikai tesztek során, ahol a gyógyszerek hatásának vizsgálatára naponta követték a betegek garatváladékában a vírus mennyiségét, ritkán előfordult, hogy egy koronavírusos beteg mintájában a teszt már nem mutatott ki vírust, de aztán két nappal később igen. Ennek oka lehet az, hogy a termelődő vírusok mennyisége hullámzó, vagy az is, hogy aznap amikor negatív lett a beteg, nem sikerült jól a mintavétel. Semmilyen teszt nem csalhatatlan, bármilyen érzékeny és precíz is.

Ezért a betegeket általában többször is tesztelik bizonyos időközönként, hogy az ilyen úgynevezett fals negatív eredményt kizárhassák.

Bizonyos esetekben az orvos kérheti úgynevezett szerológiai teszt elvégzését is. Ehhez vért vesznek, amiből kimutatják, hogy a beteg szervezetében jelen vannak-e az immunrendszer által a vírus ellen termelt antitestek. Ha a szerológiai teszt pozitív, az azt jelenti hogy a beteg immunrendszere felismeri a vírust: vagy azért, mert a beteg éppen fertőzött, vagy azért, mert már kigyógyult a fertőzésből, de az immunrendszer "emlékezik". A pozitív szerológiai teszt megerősítheti a PCR teszt eredményét. A negatív szerológiai teszt vagy azt jelenti, hogy a beteg nem koronavírusos, és nem is volt soha, vagy azt, hogy a vírus már jelen van a szervezetében, de az immunrendszerének még nem volt elég ideje reagálni. Ez akár 10-12 napot is igénybe vehet.

Ezért a negatív teszt semmiképpen nem jelenti azt, hogy mostmár bátran nyalogathatod a kilincset és nem kell többé kezet mosnod meg zsebkendőbe tüsszented. A vírust a teszt után is elkaphatod: aki ma negatív volt koronavírusra, az holnap pozitív lehet, és semmilyen negatív teszteredmény nem jelenti azt, hogy többé nem szükséges betartani az óvintézkedéseket.

A módszer egy olyan PCR teszt, ahol több mintát összeöntenek, ebből nyerik ki az RNS-t, és együtt tesztelik őket, így időt spórolnak. A PCR kimutatja a vírus RNS-ét, ha az jelen volt a minták bármelyikében.

Ha 15 mintát összeöntünk, letesztelünk, és az eredmény negatív, akkor mind a tizenöten megnyugodhatnak. Hátránya, hogy ha az eredmény pozitív, akkor nem tudjuk, hogy a 15-ből ki a beteg, vagyis mindenkit fertőzöttnek kell tekinteni, pedig lehet, hogy csak egy vírushordozó volt köztük.

Sehová. A betegség a legtöbb szerencsés fertőzött számára nem súlyos lefolyású. Ne menj emberek közé, ne terjeszd. Ne menj orvoshoz sem, mert a vírusra úgysem tud neked gyógyszert felírni, hiszen ilyen egyelőre nincs. Ha beülsz valahol a betegváróba, csak a fertőzést terjeszted, és azt kockáztatod, hogy felülfertőződsz mással is.

A betegségedről jobb, ha telefonon értesíted a háziorvosodat. Ő elintézi, hogy koronavírus teszthez mintát vegyenek tőled az otthonodban. Ha nincs háziorvosod, a megyei szintű ügyeleti telefonszámot hívd.

Pihenj, időnként mérj lázat, igyál sok folyadékot, egyél rendesen. Moss kezet gyakran, orrfújás után is, és a taknyos zsepit mindig dobd a szemétbe (ha van teteje, csukd is rá). Ha van maszkod, vedd fel, és hívd fel a körülötted lévők figyelmét arra, hogy kerüljenek el. Ne fogdoss össze mindent a lakásban, mivel a fertőzött tárgyak veszélyeztetik a szeretteidet.

Ha lázad vagy fájdalmad van, de nem érzed magadat ezenkívül nagyon rosszul, akkor vehetsz be Algopyrint vagy Paracetamolt. Ha nem szedtél még ilyet, a dobozban lévő tájékoztatóban benne vannak a fontosabb tudnivalók, ezt mindenképpen olvasd el. Paracetamol esetén a megengedett dózist sose lépd túl.

Ha alapból szedsz valamilyen gyógyszert, mindenképpen szedd ezeket továbbra is. Ha tudod, hogy ezeket csak recepettel tudod kiváltani, hívd fel telefonon az orvosod, hogy írjon neked e-receptet. Az e-receptet bárki ki tudja neked váltani, ha megadod a nevedet és a TAJ számodat. Ha fertőzött vagy, semmiképpen se menj el a gyógyszertárba, kérj meg valakit, hogy váltsa ki a gyógyszereidet! Figyelj arra, hogy ne fogyjanak el a szokásos gyógyszereid.

Az inhalálás, az orr sóoldatos öblítése nem jó ötlet, mert a koronavírust nem pusztítja el. Csak növeled a kockázatát annak, hogy a vírus bekerül a szervezetedbe.

Ha úgy érzed, az állapotod rosszabbodik, nehezen kapsz levegőt, akkor ideje orvoshoz fordulnod. Annak a valószínűsége, hogy ez bekövetkezik kicsi, tehát maradj (nyugodtan) otthon!

Ha úgy ítéled meg, hogy a betegséged túl súlyos az otthoni lábadozáshoz, akkor az valószínűleg úgy is van. Ha légzési nehézséged van (azaz nehezen kapsz levegőt), nem tudsz enni, túl kimerült vagy, hogy ellásd magad, és nincs aki segítsen, valószínűleg nem úszod meg a kórházat.

Értesítsd telefonon a háziorvosodat az állapotod romlásáról. Ő tájékoztat majd, hogy hol látnak el a közeledben koronavírusos betegeket. Ha nincs háziorvosod, a megyei szintű ügyeleti telefonszámot hívd.

A kórházba jutáshoz semmiképpen ne használj tömegközlekedési eszközöket, ha más megoldás nincs, hívj magadhoz mentőt. Ne felejtsd el már a hívás során világosan közölni, hogy valószínűleg koronavírusod van.

Az, hogy éppen melyik kórház fogad milyen súlyos tünetekkel rendelkező koronavírusos fertőzöttet, változhat. A legjobb, ha felhívod a háziorvosodat, aki tudni fogja, hogy mit kell tenned. Ha nincs háziorvosod, a megyei szintű ügyeleti telefonszámot hívd.

Úgy, hogy közben amikor csak lehet, tartod a távolságot, és a lehető legkevesebb alkalommal érinted meg.

Aludj másik szobában.

Ha megoldható, lehetőleg másik WC-t, fürdőt használjon a beteg. Ha ez nem megy, akkor legalább legyen külön kéztörlője, amit naponta mosni kell (használj fehéret, azt hipózhatod, ha nincs fehér, akkor magas hőfokon mosni mosószerrel és vasalni!)

A fogkeféjét a beteg semmiképpen se tartsa a családtagokkal közös fogmosópohárban!

Legyen külön pohara, evőeszköze, amit mosogass külön szivaccsal. Ha mosogatógépet használsz, válassz magas hőfokú programot (60ºC), esetleg ki is főzheted a beteg evőeszközeit. A beteg egyen a szobájában, kerülje a közös asztalt.

A kilincsek, kapcsolók, csapok folyamatos fertőtlenítése mindenképpen hasznos. Ha nem kerülhető el a közös légtérben történő tartózkodás, vegyetek fel maszkot (a beteg is, és a családtagok is!!) Az egy légtérben való tartózkodás, a beteg érintése nagyon megnöveli a fertőzés kockázatát - ha csak lehet, el kell kerülni! Ha valami miatt közel kell menned hozzá, vegyetek mindketten maszkot, és ne érintsétek meg egymást.

Ne nyúlj olyan tárgyhoz, amit a beteg is megfogott. Moss kezet alaposan, ha mégis a beteghez vagy a közelében lévő tárgyakhoz nyúltál.

Apró praktikák: ne nyúlj a tárcájába, ne használd a telefonját, a TV távirányítót tekerd be folpackba, és így mindig letörölheted, amikor a beteg használta. A számítógép billentyűzete, hűtő ajtaja, a mikró, vízforraló nyomógombjai mind közvetítői lehetnek a vírusnak. A kesztyű használata semmit se ér, ha a lakás összes berendezési tárgya fertőzöttnek tekinthető!

A beteg szobájának ajtajába érdemes fertőtlenítőszeres, például hipós vagy domesztoszos felmosórongyot tenni, ami mindig nedves, és minden esetben, amikor valaki kijön a fertőzött szobájából, a cipőt/papucsot azzal fertőtleníteni. Így nem viszed tovább a cipődön a vírust. A hipó hajlamos kivinni a dolgok színét, így a frissen megtörölt cipőddel, papucsoddal ne lépj a szőnyegre amíg nem száraz.

Ha van otthon, fertőtlenítő törlőkendővel bármikor tudod tisztítani a kilincseket és a nagyobb felületeket akár a szobában, konyhában, WC-ben is. Ha nincs, a fertőtlenítővel benedvesített törlőrongy lesz a megfelelő eszköz. Ha kifogytál a fertőtlenítőből, szappanos, mosogatószeres (valamilyen habzó tisztítószeres) oldattal itasd át a rongyot.

Szellőztess minél többször, hogy a beteg által összeprüszkölt levegő távozhasson, és ne azt szívjátok be.

Győződj meg róla, hogy a beteg elég folyadékot iszik és van mit ennie. Maga a beteg maradjon karanténban, semmiképpen ne menjen ki a lakásból, ha lehet, a szobájából sem. Ha lehet, vidd az ételt vagy gyógyszert is a szobájába. Időnként kérdezd meg hogy érzi magát, lázas-e, szüksége van-e valamire.

Ha légzési nehézség, nagyon magas láz vagy bármilyen más súlyos állapotot jelző tünet jelentkezik, a beteget kórházba kell vinni. Ennek a valószínűsége kicsi, a legtöbb esetben a betegség enyhe lefolyású, de készülj fel, hogy a gyógyulás 10-14 napig is eltarthat.

Ha igazoltan fertőzött beteg van köztetek, a háztartás minden tagját fertőzöttnek kell tekinteni. Ne látogassátok a nagymamát, nagypapát, ha lehet, kérjetek a bevásárláshoz is külső segítséget. Maradjatok otthon!

A láz az immunrendszerünk egyik fegyvere a vírus ellen, ezért csak 38 fok felett kell csillapítani, ez alatt a hőemelkedést nem gyógyszerezzük. Lázcsillapításra használhatsz például Paracetamolt, vagy Algopyrint. Ezek egyike sem vényköteles.

Ha nem kapsz a szokásos láz- vagy fájdalomcsillapítóból, amit szedsz, hanem valami más van helyette a patikában, különösen fontos, hogy olvasd el rendesen a dobozban lévő tájékoztatót. A gyógyszer hatóanyaga, vagy a hatóanyag mennyisége más lehet, mint amit eddig szedtél. Emiatt lehet, hogy nem ugyanannyit kell bevenned belőle, vagy a betegséged, más gyógyszereid miatt számodra nem ajánlott a szedése. Paracetamol esetén például különösen fontos, hogy ne vegyél be az előírtnál nagyobb adagot.

A hűtőfürdő mindig bevethető, akkor is, ha nem tudsz gyógyszertárba menni, vagy a patikában nem kapsz olyan lázcsillapítót, amit szeretnél.

Így csinálj hűtőfürdőt: ültesd a beteget egy kád kellemes, langyos/meleg vízbe és fokozatosan engedj hozzá hideget. Ne rögtön a hideg vízbe üljön bele a lázas beteg, mert a hirtelen hidegtől összehúzódnak a bőrerek, amiken keresztül a hőleadás történik, így nem fog tudni lehűlni a teste. Ha nincsen kádatok, akkor csináljátok ugyanezt zuhannyal: a lázas beteg álljon be a kellemesen meleg/langyos zuhany alá, és fokozatosan állítsa át hidegre.

Tarts legalább 2 méter távolságot. Ha muszáj a beteg közelébe menned, vegyél fel maszkot. A sima sebészi maszk vagy az otthon varrt is elég védelmet biztosít, ha a beteg torkában nem turkálsz. A legjobb, ha a beteg is maszkot hord, amikor csak lehet: így kevesebb vírust terít szét a környezetében.

A beteg evőeszközeit alaposan, mosogatószerrel mosd el, ha mosogatógépet használsz, legalább 60°C hőfokú programot válassz. A beteg ételébe, poharába nyilván soha ne egyél vagy igyál bele!

A beteg fogkeféjét tartsd távol a sajátodtól, és fogkrémből se használjátok ugyanazt a tubust. Használjatok külön kéztörlőt, amit moss ki gyakran.

Ha van rá mód, ne aludj a beteggel egy szobában.

A beteg ágyának közelébe helyezz egy lezárható szemetest, és a használt papírzsebkendőt mindig ide dobja. A mosható textil zsebkendő felesleges kockázatot jelent, használjon inkább papírzsebkendőt.

A beteg ruháit, ágyneműjét ha lehet, mosógépben, mosószerrel mosd. A mosóporban lévő detergenst a vírusok valószínűleg nem élik túl, de ha biztosra akarsz menni, azt ami bírja moshatod 60°C-on, vagy kivasalhatod.

Szellőztess gyakran, hogy a levegőbe került vírusok távozhassanak, mielőtt másokat is megfertőznek.

Ne nyúlj olyan tárgyhoz, amit a beteg is megfogott. Moss kezet alaposan, ha mégis a beteghez vagy a közelében lévő tárgyakhoz nyúltál.

Apró praktikák: ne nyúlj a tárcájába, ne használd a telefonját, a TV távirányítót tekerd be folpackba, és így mindig letörölheted, amikor a beteg használta. A számítógép billentyűzete, hűtő ajtaja, a mikró, vízforraló nyomógombjai mind közvetítői lehetnek a vírusnak. A kesztyű használata semmit se ér, ha a lakás összes berendezési tárgya fertőzöttnek tekinthető!

A beteg szobájának ajtajába érdemes fertőtlenítőszeres, például hipós vagy domesztoszos felmosórongyot tenni, ami mindig nedves, és minden esetben, amikor valaki kijön a fertőzött szobájából, a cipőt/papucsot azzal fertőtleníteni. Így nem viszed tovább a cipődön a vírust. A hipó hajlamos kivinni a dolgok színét, így a frissen megtörölt cipőddel, papucsoddal ne lépj a szőnyegre amíg nem száraz.

Ha van otthon, fertőtlenítő törlőkendővel bármikor tudod tisztítani a kilincseket és a nagyobb felületeket akár a szobában, konyhában, WC-ben is. Ha nincs, a fertőtlenítővel benedvesített törlőrongy lesz a megfelelő eszköz. Ha kifogytál a fertőtlenítőből, szappanos, mosogatószeres (valamilyen habzó tisztítószeres) oldattal itasd át a rongyot.

Végezetül ne feledd, hogy a vírus az emésztőrendszer mindkét végén ürül, tehát most kiemelten fontos a WC használatakor a megfelelő higiénia. Mindig alaposan moss kezet, és ne telefonozz a WC-n.

Egyelőre nem tudjuk. Beszámoltak néhány olyan esetről, hogy valaki újra fertőződhetett a vírussal, de ezeket még alaposan ki kell vizsgálni. Kínai kutatók makákókat fertőztek a vírussal, amelyek aztán betegek is lettek. Később ki tudták mutatni, hogy az immunrendszerük a vírus ellen antitesteket termelt. Ha megpróbálták újrafertőzni őket, nem sikerült, ami arra utal, hogy hatékony immunválasz alakul ki a fertőzésre, így nagy valószínűséggel rövidtávon nem lehet a vírust újra elkapni.

Egyelőre nem tudjuk, hogy ennél a vírusnál milyen hosszan tart a védettség a fertőződés után. Sajnos úgy tűnik, a vírus rokonai esetén - melyek az egyszerű megfázásos esetek egy részét okozzák - nem alakul ki hosszútávú immunmemória, így ezek a megfázásos betegségek minden évben újra és újra fertőznek a világban. Az új koronavírussal szintén rokon SARS-CoV I esetében a fertőzés után még 2 évig tudták kimutatni az antitesteket, de a harmadik évtől a vírussal újra találkozva ismét megfertőződhetnek a gyógyultak.

Ezek arra utalnak, hogy bármi is lesz a fertőzés utáni védettség pontos időtartama az új vírusnál, az valószínűleg nem fog az egész életünkre kitartani.

A koronavírusos betegeket a kórházakban elkülönítik, hogy ne fertőzzék meg a más betegséggel kezelt betegeket, illetve hogy ők maguk se kapjanak el a vírus mellé az állapotukat súlyosbító más betegségeket. Ez azt jelenti, hogy a kórházba vitt beteget meglátogatni sajnos nem szabad (jelenleg teljes látogatási tilalom van, tehát semmilyen beteget nem lehet látogatni a kórházakban). Ez téged is és a beteget is veszélyeztetné.

A kórházban a koronavírusos beteg az állapotának súlyosságától függő kezelést kap. Magát a vírusfertőzést megszüntető úgynevezett oki kezelés egyelőre nincs, de a vírus ellen ható kísérleti kezelések léteznek. Bizonyos vírusellenes és malária ellenes gyógyszerekkel vannak biztató eredmények, de ezek még nem bevett eljárások.

A kezelés tehát a legtöbb esetben szupportív, azaz támogató jellegű: a beteg oxigént kap, nagyon magas láz esetén lázcsillapítókat. A bakteriális felülfertőződés elkerülésére az orvos szükségesnek tarthatja antibiotikumok adását is. A beteg életfunkcióit folyamatosan figyelik, hogy idejében észrevegyék, ha esetleg romlik az állapota.

Súlyos esetben szükségessé válhat a gépi lélegeztetés, illetve az intenzív terápia teljes eszköztára, melynek célja az életfunkciók fenntartása addig, amíg a szervezet a spontán gyógyulás útjára lép.

Magát a vírusfertőzést megszüntető úgynevezett oki kezelés egyelőre nincs, de a vírus ellen ható kísérleti kezelések léteznek. Bizonyos vírusellenes és malária ellenes gyógyszerekkel vannak biztató eredmények, de ezek még nem bevett eljárások.

A kezelés tehát a legtöbb esetben szupportív, azaz támogató jellegű: a beteg oxigént kap, nagyon magas láz esetén lázcsillapítókat. A bakteriális felülfertőződés elkerülésére az orvos szükségesnek tarthatja antibiotikumok adását is.

A beteg életfunkcióit folyamatosan figyelik, hogy idejében észrevegyék, ha esetleg romlik az állapota. Súlyos esetben szükségessé válhat a gépi lélegeztetés, illetve az intenzív terápia teljes eszköztára, melynek célja az életfunkciók fenntartása addig, amíg a szervezet a spontán gyógyulás útjára lép.

Akinek a tüdeje annyira rossz állapotban van, hogy nehezére esik egyedül lélegezni, azt lélegeztetőgép segíti.

A légzés támogatása több szinten lehetséges, a súlyos koronavírus fertőzöttek gyakran intubálást igényelnek, ami azt jelenti, hogy egy rugalmas műanyagból készült csövet vezetnek a légcsőbe, amit a lélegeztetőgéphez csatlakoztatnak. Ezt ébren lévő állapotban nem tolerálná senki, tehát aki lélegeztető gépen van, azt többnyire altatják. Azért kerülnek lélegeztető gépre a betegek, mert a kialakuló súlyos légzési elégtelenség miatt nem jutnak elég oxigénhez. A vírus okozta gyulladás miatt a betegek tüdejében folyadék képződik, de a gép által fenntartott pozitív nyomás miatt ez is könnyebben felszívódik. Ez a folyamat minimum napokig tart.

Előfordulhat, hogy a légzéstámogatás ellenére sem biztosítható a megfelelő gázcsere, vagy hogy a fertőzés hatására több szerv működése is elégtelenné válik - különösen igaz ez azokra, akik valamilyen krónikus betegségben szenvednek, vagy az idős koruk miatt nincsenek a szerveiknek megfelelő tartalékaik. Vagyis, aki időt nyer - életet nyer, aki géphez jut, esélyhez jut. Emiatt nagyon fontos, hogy a járvány lefolyása során a tömeges, egyidejű megbetegedést megakadályozzuk, hogy mindenki megkaphassa ezt az esélyt, akinek szüksége van rá.

Ne felejtsük el: az ellátáshoz szükséges bonyolult gépezetben minden "alkatrészre" szükség van a hatékony működéshez: Hiába van elegendő gép, ha nincs elég orvos, vagy ápoló személyzet, és hiába vannak kijelölt centrumok, ha nincs elég valamilyen egyszerű, de nélkülözhetetlen eszközből. A siker a leggyengébb láncszemen áll, vagy bukik.

# data[].attributes.attachment_link.description
Gyorsan, nagyon gyorsan! Emberről emberre, leginkább levegő vagy fertőzött tárgyak útján. Emellett széklet útján is terjedhet. Több lehetőséged van, a tárgy típusától függően: Dobd ki. Fertőtlenítő tisztítószerrel, annak használati utasítása szerint. Lemoshatod alaposan, valamilyen zsíroldó tisztítószerrel. A szappanos víz, a mosogatószer, a sampon, a tusfürdő és a mosószer zsíroldó tisztítószernek minősülnek.

# data[].attributes.attachment_link.title
Koronavírus: tünetek és tippek a megelőzéshez

# data[].attributes.attachment_link.title
A közös küldetés - Kőnig doki üzenete a koronavírusról gyerekeknek

# data[].attributes.body
Azt állapították meg, hogy a levegőben akár három óra, rézfelületen akár négy óra, kartonpapíron 24 óra, műanyagon és rozsdamentes acélon két-három nap elteltével is kimutatható az életképes vírus

# data[].attributes.attachment_link.title
Ezt érdemes tudnod a koronavírusokról és a COVID-19-ről!

# data[].attributes.attachment_link.description
Egyszerűen, közérthetően a koronavírusról és a járványról.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A koronavírusról gyermeklélektani szempontból. Mi a teendő? 19 tipp, Deliága Éva gyermekpszichológus írása.

A csapból is ez folyik. A felnőttek idegesek, bizonytalanok, a vírus okozta -percről percre változó- hírek és álhírek között nehezen tájékozódva, és ez a hangulat bizony a gyerekek világába is átszűrődik. A gyerek kérdez, tudni, érteni akarja, hogy mi zajlik körülötte. Mit mondjon neki?

A gyerekek sokféle helyzethez jól tudnak alkalmazkodni, képesek az egészen szokatlan, szélsőséges körülményeket is játékosan felfogni, és nem sérül biztonságérzetük, kiegyensúlyozottságuk eközben. Ennek azonban az a feltétele, hogy a szülő gyerekként kezelje őket és folyamatosan biztonságot sugározzon.

Mit tegyen és mit ne tegyen:

1. A gyermek életkorához és fejlettségi szintjéhez illő magyarázatot adjon a történésekre. Például: „Van most egy betegséget okozó vírus, ami miatt most itthon maradunk, hogy ne kaphassuk el. Gyakran megmossuk a kezünket, mert így tudunk védekezni a vírus ellen, ami elpusztul az alapos szappanos kézmosástól. Itthon biztonságban vagyunk, és, ha ilyen óvatosak leszünk, egészségesek maradunk."

2. Tanítsa meg a gyereket az alapos szappanos vegy fertőtlenítőszeres kézmosásra. Tüsszentsen a könyökébe, tanítsa meg ezt a gyermeknek is. Orrfújáskor az elhasznált papírzsebkendőt azonnal dobják ki a kukába.

3. Ne árassza el a gyereket információval, adatokkal, mert ez fokozza a veszélyérzetét. Nem szükséges tudnia a gyereknek, hogy hány darab korona vírus fertőzőtt van az országban, vagy hányan haltak meg pontosan. Fogalmazzon tömören, egyszerűen, hangsúlyozva a megtartott kontrollt és biztonságérzetet.

4. Válaszoljon röviden a gyerek kérdéseire. Nem a tényszerű közlés a lényeg, hanem az érzelmi töltet: szavai sugározzanak nyugalmat, természetességet.

5. A betegség kapcsán előtérbe kerülhet a halál témája. Nyugtassa meg a gyereket, hogy az Önök családja nincs veszélyben és hitétől és világnézetétől függően beszélhet neki arról, hogy mi történik a halál után.

6. Ne legyenek a vírussal kapcsolatban tabu témák, válaszoljon a gyerek minden kérdésére, szem előtt tartva, hogy nem kis tudóst akar belőle faragni, hanem a cél a megnyugtatás.

7. Próbálja kideríteni, hogy mit tud a gyerek a vírusról, és tegye rendbe a fejében a téves, vagy félreértett információkat. Sok gyerek innen-onnan hallott már dolgokat, és elég nagy zűrzavar lehet egyesek fejében. Érdemes ezt kibogozni, mert ezek a félinformációk nagyon sok szorongásnak adhatnak táptalajt.

8. A felnőtteknek szóló, vírussal kapcsolatos tartalmakat, a híradót ne engedje a gyereknek nézni, hallgatni.

9. Ne beszéljen a gyerek füle hallatára arról, hogy mennyire kétségbe van esve, és, nem tudja, mit tegyen. Ha érez ilyet, ezt ne a gyerek előtt kommunikálja. Kérjen tájékoztatást, vagy szakmai segítséget, ha saját aggodalma túlzott mértéket öltene.

10. Ne fenyegetéssel vegye rá a gyereket arra, hogy mosson kezet és tartsa be a biztonsági előírásokat. Megindokolhatja, hogy ez miért elengedhetetlen, de ne ijesztegesse végletes kimenetellel.

11. Ne csak elvárja a gyerektől, hogy engedelmeskedjen az új szokásokhoz, tisztasági rituálékhoz, magyarázza el fontosságukat, ok-okozati összefüggésüket.

Több hetes otthontartózkodás estére:

1. A gyerekek a non-verbális jelekből is érzékelik, hogy a felnőttek feszültek. Egyszerű magyarázatot adjon, hogyha különleges helyzetbe kerülnek (ha nem lenne oktatás, ha karatnénban kell lenniük), hangsúlyozva, hogy a helyzet szokatlan, de a gyerekre és családtagjaira, barátaira nézve nem veszélyes, és a megelőzés miatt fontos otthon maradni, mert ez a védekezés egyik legjobb módja.

2. Állítsa helyre a gyerek biztonságos világba vetett hitét. Beszélhet arról, hogy bizakodik benne, hogy a tudósok és az orvosok hamarosan megtalálják a korona vírus okozta megbetegedés ellenszerét.

3. Az otthonlét idejét használja ki! Strukturálja a napot, éljenek kiszámítható napirend szerint.

4. Tervezzen benti elfoglaltságokat, kínáljon fel tevékenységeket a gyerekeknek, ne várja el, hogy egész nap lekössék magukat egyedül.

5. Igyekezzen mozgásos játékoknak teret kialakítani: ugrálni, tornázni, zenére mozogni, célba dobni, kis területen is lehet.

6. Ne feledje: a gyerekek lazán is fel tudják fogni a dolgokat, ha a körülöttük lévő felnőttekből nem árad a feszültség.

7. A gyerekek természetes aktivitás és mozgásigénye ilyenkor hatványozottan jön elő. Ne tiltsa ezeket a tevékenységeket, inkább alakítsa úgy a környezetet, hogy ezek a természetes gyermeki igények kiélhetők legyenek.

8. A gyerekeknek nagy hiányuk van a szüleikkel töltött minőségi időből, így próbálják meg -ha, ilyen helyzetre kell majd felkészülniük- vakációnak felfogni ezt az ölükbe pottyant lehetőséget.

A gyerek biztonságérzetét a szülő és a világ kiszámítható, ismerős rendje adja. A szülők helyzete is nagyon nehéz, mert a világ, ahogy eddig ismertük, megváltozott. Itt van ez a bizonytalanság, és mindenki azt próbálja kitalálni, hogy mi várható a következő hetekben. Ám a kivárás, készülés, izgulás mellett, legyenek figyelemmel a gyerekekre is! Ők lelki sérülés nélkül átvészelhetik ezt az időszakot, ha szülőként emlékeztetik magukat arra, hogy a gyerek szűk kis világában -ami most egy kicsit még szűkebb lehet, például oktatási szünet vagy karatén esetén- Önök jelentik a biztonságot! Kívánok ehhez sok lelkierőt és kitartást!

# data[].attributes.attachment_link.title
Mit mondjunk a gyereknek a koronavírusról?

# data[].attributes.attachment_link.description
A koronavírusról gyermeklélektani szempontból. Mi a teendő? 19 tipp, Deliága Éva gyermekpszichológus írása.A csapból is ez folyik. A felnőttek idegesek, bizonytalanok, a vírus okozta -percről percre változó- hírek és álhírek között nehezen tájékozódva, és ez a hangulat bizony a gyerekek világába...

# data[].attributes.attachment_link.title
Koronavírus (COVID-19) összefoglaló 2020.02.21. (FIGYELEM! EGYES RÉSZEI MÁR ELAVULTAK!)

# data[].attributes.attachment_link.description
Get the latest news about the Wuhan Coronavirus Covid-19 outbreak, see affected regions, stats, casualties and more.

# data[].attributes.body
láz

fáradékonyság és gyengeség

légzési nehézségek

légszomj

száraz köhögés

hasmenés

torokfájás (ritkábban)

orrfolyás (ritkábban)

izomfájdalom

mellkasi fájdalom.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2019 decemberében jelent meg egy kínai tartományban az az új típusú koronavírus, mely azóta több, már közel 80 országban több tízezer embert megfertőzött és több ezer halálos áldozatot követelt. A vírus légúti tüneteket okoz, szövődménye a súlyos tüdőgyulladás.

A fertőzés okozója: a koronavírus

A 2019-nCoV (SARS-CoV-2) névre keresztelt vírus a koronavírusok közé tartozik. Jelenleg 7 olyan koronavírusról tudunk, ami az embereknél is képes betegséget okozni. Ezek súlyossága nagyon változatos lehet, az egyszerű náthától a súlyos légúti problémákig. Szintén a koronavírusok a felelősek a néhány éve feltűnt SARS-ért és MERS-ért. A vírus okozta betegség hivatalos neve COVID-19.

A koronavírus először állatról terjedt emberre, a forrás valószínűleg valamilyen denevér, majd a köztes gazda egy tobzoskaféle volt (a forrás egyelőre nem ismert). Emberről emberre is terjed, még a lappangási idő alatt, az első klinikai tünetek megjelenése előtt is képes fertőzni. A szakemberek szerint egy már fertőzött ember minimum 3 másiknak képes átadni a betegséget.

A koronavírus epidemiológiája

Az új koronavírus Kínában, a Hubej tartományban található Vuhan városában jelent meg először. Onnan rövid idő alatt továbbterjedt több kínai városra, és regisztráltak eseteket többek között Dél-Koreában, Olaszországban, Japánban és Iránban. Európában még Franciaországban, Németországban, Spanyolországban, Nagy-Britanniában, Belgiumban, Svédországban, Finnországban, Ausztriában, Horvátországban, Svájcban és Görögországban is. A legtöbb halálos áldozata Kínában volt a koronavírusnak.

A február 26-ai adatok szerint 81 279 diagnosztizált esetről tudnak világszerte, ezek közül 8851 súlyosnak tekinthető. 2770 halálos áldozata volt a fertőzésnek, a gyógyultak száma 30357.

Kiket érinthet a koronavírus?

Más, a légutakat érintő virális fertőzésekhez hasonlóan a koronavírus okozta megbetegedések is bárkit érinthetnek. Mint minden fertőzésre, erre is fogékonyabbak lehetnek a krónikus betegségekben szenvedők, a legyengült immunrendszerűek, a kisgyerekek és az idősebbek.A betegség lefolyása náluk súlyosabb tünetekkel járhat, és a szövődmények is gyakoribbak.

A koronavírus tünetei

A COVID-19 lappangási ideje a becslések szerint 2-14 nap, de egyes szakemberek szerint akár 27 nap is lehet. A tünetek súlyossága egyénenként nagyon eltérő lehet, van, aki szinte teljesen tünetmentes, másoknak pedig csak enyhe tüneteik vannak. Ez sajnos megkönnyíti a fertőzés terjedését.

A koronavírus a légutakat támadja meg. A fertőzés tünetei kezdetben hasonlítanak az influenza vagy egyéb légúti fertőzés tüneteihez:

láz

fáradékonyság és gyengeség

légzési nehézségek

légszomj

száraz köhögés

hasmenés

torokfájás (ritkábban)

orrfolyás (ritkábban)

A szakmai szervezetek reagálásának köszönhetően rövid időn belül elkészült az a teszt, mely lehetővé tette a koronavírus gyors azonosítását. A vírus jelenlétét vérszérumból vagy a légzőrendszerből vett mintából (pl. orr- vagy torokkenetből, váladékból) lehet kimutatni, és az eredmény akár néhány óra alatt megvan.

A koronavírus okozta fertőzés lefolyása, szövődményei

A koronavírus okozta fertőzés az esetek nagyjából 75-80 százalékában enyhe vagy közepesen súlyos tünetekkel jár együtt, az érintettek negyedénél volt súlyos a betegség. A kórházi kezelésre szorulók többsége a fertőzés előtt egészséges volt. A halálos áldozatok azonban azok közül kerültek ki, akik a fokozott rizikójú csoportokba tartoztak, például krónikus betegségeik, szívproblémáik, cukorbetegségük volt vagy idősebbek voltak.

A COVID-19 elsődlegesen cseppfertőzéssel terjed, de nem kizárt, hogy a fertőzött széklettel való érintkezés során is elkaphatjuk a betegséget. Jelenleg még nincsenek információk arról, hogy a vírus a gazdatesten kívül is képes hosszabb ideig életben maradni, vagyis fertőzött felületek megérintésével is elkaphatjuk-e a betegséget. Más koronavírusok azonban akár 1 hétig is fertőzőképesek maradnak szoba hőmérsékleten, üveg-, fém- vagy műanyag felületeken.

A koronavírus a lappangási idő alatt is képes továbbterjedni. Az elsődleges, influenzaszerű tünetek után a betegség továbbterjedhet a tüdőre, súlyos légzési nehézségeket okozva. A koronavírus szövődménye tüdőgyulladás, akut légzőszervi distressz szindróma (ARDS), szeptikus sokk, veseelégtelenség, végső esetben pedig halál is lehet. Jelenlegi információk szerint a COVID-19 fertőzés halálozási aránya 2-3%

Felmerült önben egy kérdés, és megnyugodna, ha tudna konzultálni egy orvossal? Hívjon fel egy orvost ITT!

A koronavírus kezelése

Jelenleg nincs olyan gyógyszer, ami specifikusan a koronavírus okozta fertőzés ellen van. A kezelés éppen ezért a tünetek enyhítését, az életfunkciók stabilitásának megőrzését célozza. A szakemberek folyamatosan vizsgálják, hogy milyen hatással vannak a vírusra az ismert antivirális szerek.

Mivel vírusfertőzésről van szó, a koronavírus ellen teljesen hatástalanok az antibiotikumok! Ezek szedése kifejezetten káros lehet virális fertőzés esetén, többek között növelheti a gyógyszerrezisztens kórokozók kialakulásának esélyét.

Olvasson tovább! Júniusra tesztelhető lehet a koronavírus elleni védőoltás!

A koronavírus megelőzése

Jelenleg nincs olyan gyógyszer, ami specifikusan a koronavírus okozta fertőzés ellen van. A kezelés éppen ezért a tünetek enyhítését, az életfunkciók stabilitásának megőrzését célozza. A szakemberek folyamatosan vizsgálják, hogy milyen hatással vannak a vírusra az ismert antivirális szerek. A legújabb eredmények szerint bizonyos gyógyszer kombinációk segítségével jól kezelhető a COVID-19, ám ezek széles körű alkalmazására még várni kell. A legígéretesebbnek a hepatitisz, a HIV/AIDS, a malária és a vérzéses lázak elleni gyógyszerek, gyógyszer kombinációk bizonyultak. Az antivirális szerek közül a WHO a remdesivirt emelte ki, mint a COVID-19 elleni lehetséges, hatásos gyógyszert, azonban mindenképpen további kutatásokra van szükség.

Mivel a náthához, (szezonális) influenzához hasonló, cseppfertőzéssel terjedő fertőző betegségről van szó, a megelőzéséhez hasonló szabályokat kell betartani.

Rendszeresen és alaposan mossunk kezet szappannal, alkalmanként legalább 20-30 másodpercig!

Ha nincs lehetőségünk a szappanos kézmosásra, alkalmazzunk alkoholos fertőtlenítő kéztisztító zselét!

Tüsszentéskor, köhögéskor tegyünk zsebkendőt az arcunk elé, vagy köhögjünk, tüsszentsünk a könyökhajlatunkba!

Kerüljük a zsúfolt helyeket!

Ha megbetegedtünk, viseljünk az orrot és a szájat takaró arcmaszkot!

Lehetőség szerint ne utazzunk az érintett területekre, vagy ha mégis kénytelenek vagyunk, kerüljük azokat a helyeket, ahol élő állatokkal vagy nyers hússal kapcsolatba kerülhetünk (pl. a piacokat).

# data[].attributes.attachment_link.description
2019 decemberében jelent meg egy kínai tartományban az az új típusú koronavírus, mely azóta több, már közel 80 országban több tízezer embert megfertőzött és több ezer halálos áldozatot követelt. A vírus légúti tüneteket okoz, szövődménye a súlyos tüdőgyulladás. A 2019-nCoV (SARS-CoV-2) névre keresztelt vírus a koronavírusok közé tartozik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A koronavírusok a nevüket az elektronmikroszkóppal látható, koronára emlékeztető, felszíni kitüremkedéseik alapján kapott koronavírus törzsek alapvetően az állatoknál fordulnak elő, némelyik azonban képes az emberben is fertőzést okozni. Az 1960-as évektől ismert kórokozóként ismert koronavírusok mind állatról emberre, mind emberről emberre terjedhetnek.

Az új koronavírust (SARS-CoV-2) Kínában azonosították 2019 végén. Mára a világ számos országában okoz megbetegedéseket. Kezdetben 2019-nCoV (új koronavírus) névvel illették, majd az Egészségügyi Világszervezet (WHO) javaslatára SARS-CoV-2-re keresztelték a korábbi, SARS-CoV-val (Severe Acute Respiratory Syndrome - súlyos heveny légúti tünetegyüttes vírusa) való rokonsága alapján. Az általa okozott betegséget COVID-19-nek (COVID: coronavirus disease - koronavírus okozta megbetegedés 2019) nevezik.

A vírus leginkább cseppfertőzéssel terjed: köhögéssel, tüsszentéssel, kilégzéssel kerül a környezetbe, majd a közelben tartózkodó másik emberre. Ezen kívül a fertőzött felületek és tárgyak megérintésével a vírus a kézre kerülhet, ami aztán az archoz, szájhoz, orrhoz érintve bejuthat a szervezetbe. Egyelőre nem ismert, hogy pontosan mennyi ideig marad fertőzőképes a vírus a felületeken, annyi azonban bizonyos, hogy az egyszerű fertőtlenítőszerek is elpusztítják.

Az újfajta koronavírus okozta megbetegedés leggyakrabban enyhe tünetekkel jár, láz, köhögés, légszomj, izomfájdalom és fáradékonyság jelentkezhetnek. Ritkábban súlyos kórforma alakulhat ki, ami tüdőgyulladással, heveny légzési elégtelenséggel, vagy akár szepszissel (vérmérgezés), keringési vagy több szervi elégtelenséggel járhat. Azoknál a betegeknél alakul ki gyakrabban súlyos, akár életveszélyes állapot, akik valamilyen krónikus alapbetegségben (magas vérnyomás, szív- és érrendszeri betegség, cukorbetegség, májbetegség, légzőszervi betegség, daganatos betegség) szenvednek.

Az egészségügyi védőmaszk használata

A maszkok arra valók, hogy a fertőző beteg viselje, ezzel megóvva a környezetét a cseppfertőzéssel átadható kórokozóktól. A maszkok gyártása már Magyarországon is megkezdődött, azonban jelenleg az egészségügyi szolgáltatók ellátása élvez prioritást, a gyógyszertárakkal szemben.

A fertőzés kezelési módja

Jelenleg nincs speciális kezelési módja, gyógyszere. Enyhe esetekben a panaszok csillapítása a cél, míg súlyos állapotú betegnél az immunrendszert, légzést, keringést támogató kezeléseket alkalmaznak (pl. oxigénterápia, folyadékegyensúly helyreállítása, egyéb vírusok ellen korábban kifejlesztett gyógyszerek, szükség esetén légzéstámogatás).

# data[].attributes.attachment_link.description
Általánosságban a koronavírusról A koronavírusok a nevüket az elektronmikroszkóppal látható, koronára emlékeztető, felszíni kitüremkedéseik alapján kapott koronavírus törzsek alapvetően az állatoknál fordulnak elő, némelyik azonban képes az emberben is fertőzést okozni. Az 1960-as évektől ismert kórokozóként ismert koronavírusok mind állatról emberre, mind emberről emberre

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az utóbbi napokban ugrásszerűen megnőtt az új koronavírus európai jelenléte. Több szomszédos országban (Horvátországban, Ausztriában, legutóbb pedig Romániában is) is azonosították már az első betegeket, sőt szakértők szerint a vírus már nagy valószínűséggel Magyarországon is megjelent. A magyar egészségügy a lehetőségei szerint felkészült ugyan a járványra, a vírus terjedésének meggátolásában azonban a legnagyobb szerepe a lakosságnak van. Ha pedig mi magunk is megfertőződnénk, szigorúan be kell tartani minden óvintézkedést, ami segíthet meggátolni, hogy továbbadjuk a kórokozót. Alább összeszedtük a legfontosabb teendőket azok számára, akiknél jelentkeztek a betegség jellegzetes tünetei.

Az emberek világszerte szeretnének tájékozódni a potenciális fenyegetésről, eközben azonban számos tévhitbe is könnyen bele lehet futni. Kattintson a részletekért!

Ezek a koronavírus tünetei

A betegség azonosítását megnehezíti, hogy tünetei nagyban hasonlítanak az influenzához és ugyanabban az időszakban is terjednek. A háziorvosok rendszeresen küldenek mintákat elemzésre a lázas betegektől, amiből kiszűrhetik, hogy milyen vírus áll a tünetek hátterében. A koronavírus-fertőzés is lázzal, köhögéssel és nehézlégzéssel jelentkezik, de az immunrendszer erősségének és más társbetegségek függvényében egyéb panaszok is felléphetnek. Lappangási ideje akár két hét is lehet.

A Nemzeti Népegészségügyi Központ ( NNK) országszerte részletes tájékoztatót küldött a háziorvosoknak a koronavírussal kapcsolatos tudnivalókról. Az NKK azt kéri, hogy ha valaki koronavírussal fertőzött területről (főleg a leginkább érintett észak-olaszországi területekről) érkezik Magyarországra, és tüneteket - láz, köhögés, torokfájás, levertség - észlel magán, akkor telefonon értesítse háziorvosát, vagy hívja az NNK 06 80/277-455, illetve a 06-80/277-456 zöldszámát.

Az amerikai Járványügyi és Betegségmegelőzési Központ (CDC) ajánlása szerint a koronavírussal fertőzött betegeknek nagyrészt ugyanazt a protokollt kell követniük, mint bármelyik más járványos megbetegedés esetén. Az alábbiakra javasolt odafigyelni.

Ha fennáll a koronavírus-fertőzés gyanúja, először telefonon értesítsük az orvost. Fotó: Getty Images

Telefonáljunk, ha úgy érezzük, koronavírussal fertőződtünk meg

Amennyiben a járvány sújtotta országok egyikéből hazatérve jelentkeznek nálunk a tünetek, semmiképpen ne személyesen keressük fel a háziorvosunkat, az influenzaszezon miatt amúgy is tömött váróban ugyanis nagyon sok embernek továbbadhatjuk a megbetegedést. Először telefonáljunk az orvosunknak, aki megteheti a szükséges óvintézkedéseket, vagy ha kell, személyesen mehet ki a beteghez.

Ne érintkezzünk más emberekkel és állatokkal

A koronavírussal fertőzött beteget legalább két hétig teljes karanténban kell tartani, amelyben a kezelőorvosokat leszámítva senkivel sem érintkezhetnek. Habár egyelőre nem dokumentáltak olyan esetet, hogy egy emberről állatra került volna át a koronavírus, a CDC nem javasolja, hogy a beteg bármilyen módon is érintkezzen a háziállatával. Arról - a megfelelő higiéniás előírásokat betartva - más embernek kell gondoskodnia a karantén ideje alatt.

Szükséges a fokozott higiénia

Járványos időszakban különösen fontos a szigorú higiéniás előírások betartása. A rendszeres és alapos kézmosás mellett minden olyan tárgyat rendszeresen és alaposan fertőtleníteni kell, amivel gyakran érintkezik a beteg: ilyenek például a kilincsek, asztalok és székek, távirányítók, telefonok.

Figyeljük a tüneteket

Bár az egészséges, erős immunrendszer jó eséllyel fel tudja venni a küzdelmet a koronavírussal, a beteg állapota gyorsan leromolhat. Amíg a fertőzéscsak jól behatárolt, karanténban tartott közegben jelenik meg, a betegek nagy valószínűséggel az orvosok állandó felügyelete alatt lesznek, a Vuhanban tapasztalt, tömeges terjedés esetén viszont már nincs kapacitás minden kezelt személy állapotát a nap 24 órájában követni. Ilyenkor fontos, hogy mi magunk is figyeljük a tüneteket, mérjük rendszeresen a lázunkat és jelentsük akár az ártatlanabbnak tűnő panaszokat is a kezelőorvosnak.

# data[].attributes.attachment_link.title
Koronavírus: mit tegyünk, ha elkaptuk a betegséget?

# data[].attributes.attachment_link.description
Az utóbbi napokban ugrásszerűen megnőtt az új koronavírus európai jelenléte. Több szomszédos országban (Horvátországban, Ausztriában, legutóbb pedig Romániában is) is azonosították már az első betegeket, sőt szakértők szerint a vírus már nagy valószínűséggel Magyarországon is megjelent. A magyar egészségügy a lehetőségei szerint felkészült ugyan a járványra, a vírus terjedésének meggátolásában azonban a legnagyobb szerepe a lakosságnak van.

# data[].attributes.attachment_link.description
Házi gyermekorvost keresel Debrecenben és környékén? Kattints a Debrecenimami-ra az elérhetőségekért, rendelési időért!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Emberek tízezreit érinti egy új koronavírus járvány kitörése. Jelenleg 29 országban több mint 75 000 új koronavírus (COVID-19) esetről számoltak be. A járvány elindított egy téves információ hullámot is a vírusról, ezzel megnehezítve a megelőzésre tett erőfeszítéseket. Az Egészségügyi Világszervezet kritikus feladatnak tekinti az álhírek elleni küzdelmet.

Az UNICEF céljai

A vírus terjedésének megakadályozása az orvosi ellátás mobilizálásával, közösségekkel folytatott konzultációval és megelőző kampányok indításával.

Viseljek orvosi maszkot?

A maszk viselése mások védelme érdekében akkor javasolt, amennyiben légzési tünetek alakultak ki, köhög, vagy tüsszög a beteg. Ha nincsenek ilyen tünetei, akkor nincs szükség a maszk viselésére. Amennyiben maszkot visel, használja megfelelően.

A maszk viselése önmagában nem elegendő a fertőzések megállításához, szükség van arra is, hogy gyakran kezet mossunk, eltakarjuk a szájunkat köhögés vagy tüsszentés esetén és elkerüljünk minden érintkezést influenza tüneteit mutató betegekkel.

Érinti-e az új koronavírus a gyermekeket?

Ez egy új vírus, ezért nincs elég információ arról, hogy miként érinti a gyermekeket vagy a terhes nőket. Tudjuk, hogy bármilyen életkorú emberek megfertőződhetnek a vírussal, de eddig nem számoltak be az új koronavírussal kapcsolatban gyermekek haláláról. A vírus ritka esetekben halálos, ez idáig elsősorban olyan emberek körében fordult elő, akiknek már korábban meglévő egészségügyi problémáik voltak vagy időskorúak voltak.

Szorosan figyelemmel kísérjük a helyzetet, és amint új információk állnak rendelkezésre, frissítjük az oldalt.

Mit mondanak a szakértők?

Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2020. január 30-án nemzetközi horderejű járványügyi szükséghelyzetet hirdetett ki. A Belügyminisztérium közlése szerint Magyarországon még mindig nem tudnak koronavírussal fertőzött betegekről. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) a koronavírus gyors olaszországi terjedése után azt nyilatkozta, hogy a kockázat alacsonytól mérsékeltig terjed. A Nemzeti Népegészségügyi Központ ingyenesen hívható zöldszámokat hozott létre a koronavírussal kapcsolatos lakossági megkeresések gyors és szakszerű megválaszolása érdekében.

Hogyan mossunk alaposan kezet?

1. Folyó víz alatt nedvesítsük meg a kezünket.

2. A nedves kezeket szappanozzuk meg.

3. Legalább 20 másodpercig súroljuk a kezünk felületét - beleértve a kézfejet, az ujjakat és a körmök alatti területet is.

4. Alaposan öblítsük le a kezünket folyó vízzel.

5. Töröljük tisztára kezünket tiszta törölközővel vagy egyszer használatos törlőkendővel.

A gyakori és alapos kézmosás evés előtt, orrfújás, köhögés vagy tüsszentés után különösen fontos a járvány terjedésének megakadályozása érdekében.

Segíts a kritikus helyzetben lévő gyerekeknek!

Havi rendszeres adományoddal életeket menthetsz.

Annak érdekében, hogy a lehető legjobb élményt nyújtsuk önnek "sütiket" használunk honlapunkon. Ha szeretné, bármikor meg tudja változtatni ezeket a beállításokat. Annak érdekében, hogy a lehető legjobb élményt nyújtsuk önnek "sütiket" használunk honlapunkon. Ha szeretné, bármikor meg tudja változtatni ezeket a beállításokat. Elfogadom

# data[].attributes.attachment_link.description
Emberek tízezreit érinti egy új koronavírus járvány kitörése. Jelenleg 29 országban több mint 75 000 új koronavírus (COVID-19) esetről számoltak be. A járvány elindított egy téves információ hullámot is a vírusról, ezzel megnehezítve a megelőzésre tett erőfeszítéseket. Az Egészségügyi Világszervezet kritikus feladatnak tekinti az álhírek elleni küzdelmet.

# data[].attributes.attachment_link.description
A debreceni és Hajdú-Bihar megyei családok információs oldala

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az új koronavírus, SARS-CoV-2 még számos szempontból szürke foltokat rejt a kutatók előtt. Nem tudott például az, hogy a különféle felületeken mennyi ideig képes túlélni az új típusú koronavírus. De az már most is ismert, hogy melyek azok a fertőtlenítő- és tisztítószerek, amik az élettelen felületeken található koronavírusokat jó hatásfokkal elpusztítják.

Alkohol, hipó, hidrogén-peroxid

A különböző élettelen felületek 70 %-os alkohollal vagy 50-szeresre hígított háztartási hipóval való tisztítása pár percen belül elpusztítja a koronavírust. A 60-70 %-os alkohol (etanol), csakúgy, mint a 0,05-0,1 %-os nátrium-hipoklorit (NaClO, hypo) oldat 1-5 percen belül elpusztítja a különböző felületeken magtapadt koronavírusokat. Nem véletlen, hogy az elmúlt hetekben világszerte „alkoholt" is kerestek az emberek a gyógyszertárakban.

Ha a koronavírusok elöléséről van szó, akkor az alkoholnál sokkal olcsóbb, könnyebben hozzáférhető, ugyanakkor hatásos a 0,1 %-os hipó oldat.

A 0,1 %-os töménység a kereskedelemben szabadon kapható háztartási hipó (általában 5 %-os nátrium-hipoklorit oldat) 50-szeres hígításának felel meg. Ha otthon készítenénk lemosáshoz vagy felmosáshoz hipós vizet, akkor nagyjából 10 liter vízhez kellene hozzáadni 2 deciliter háztartási hipót.

Az előbbieken kívül a 0,5 %-os hidrogén-peroxid oldat is hatásos, hiszen már 1 perc alatt jelentősen csökkenti a fertőzött felületeken a koronavírusok számát.

Olvasson tovább! Ezek a koronavírus tünetei!

Mossunk fel otthon hipóval?

Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) tájékoztatásából kiderül, a hagyományos takarító- és tisztítószerekkel végzett takarítást követően 0,1 %-os hipós oldattal való felmosás, áttörlés, bedörzsölés javasolt, ha a koronavírusok eltüntetése a cél. Amennyiben hipóra érzékeny felületekről van szó, akkor alkoholos oldatok használandók.

Egyelőre nem indokolt az, hogy a magyar háztartásokban is hipós vizes felmosás történjen vagy a konyhaszekrények munkapultjai is hipós fertőtlenítésen essenek át. Ezzel szemben, az irodák, közlekedési eszközök, iskolák és egyéb nyilvános helyek (nem egészségügyi intézmények) takarításában és fertőtlenítésében a járvány idején szerepet kaphat a hipó. *

Dr. Budai Marianna PhD.

szakgyógyszerész

*Az ECDC felhívja a figyelmet arra hogy az említett tisztító- és fertőtlenítőszerekkel való szakszerű munka speciális védőfelszerelést igényel,ahhoz FF2 vagy FF3 arcmaszk, védőszemüveg, védőköpeny, egyszer használatos védőkesztyű szükséges.

# data[].attributes.attachment_link.title
Melyik tisztítószer pusztítja el a koronavírust? Jó a hipó is?

# data[].attributes.attachment_link.description
Az új koronavírus, SARS-CoV-2 még számos szempontból szürke foltokat rejt a kutatók előtt. Nem tudott például az, hogy a különféle felületeken mennyi ideig képes túlélni az új típusú koronavírus. De az már most is ismert, hogy melyek azok a fertőtlenítő- és tisztítószerek, amik az élettelen felületeken található koronavírusokat jó hatásfokkal elpusztítják.