# data[].attributes.body
Når vi arbejder med borgere med bipolar lidelse, skal vi være opmærksom på om vedkommen har et misbrug. Det kan være et alkoholmisbrug, piller eller noget helt tredje.

# data[].attributes.body
Som udgangspunkt skal SSA  bidrage som en del af en tværfaglig medarbejdergruppe med input til behandlingsplaner og handleplaner, som skal virke rehabiliterende.
Som SSA har du brug for en bred viden om det enkelte menneske og det psykiatriske felt.

# data[].attributes.body
Metode til problemløsning og samarbejdsmodel.
Faser:

# data[].attributes.body
Den psykososciale rehabiliteringsindsas er den nødvendige støtte, som medarbejdere yder for, at recovery-processen kan lykkes.
Af WHO`s definition fortæller at det handler om at brugeren ud fra egne valg og resuser får støtte, som giver muglighed for, at brugeren kan forbedre sine handlekompentencer, dels at brugerens omgivelser indrettes, så muligheden for støtte eksisterer.
Begreberne psykosocial rehabilitering og recovery hænger tæt sammen, og det vil ofte være svært at tale om det ene begreb uden også at komme ind på det andet.
Rehabilitering betyder mindst muligt professionel indgrinben,brugeren er ekspert på eget liv, han skal have mulighed for at opdage eller genopdage egne resurser og udviklingsmuligheder. Derfor skal man som SSA udvise professionel ydmyghed og lade brugeren gøre en aktiv indsats, vi skal tænke os som sparringspartner for brugeren i hans indivulle recovery-proces.

# data[].attributes.body
Miljøterapi foregår i næsten alle de psykiatriske afdelinger i Danmark, mange psykiatriske bofælleskaber og socialpsykiatriske institutioner.
For mennesker med psykisk sygdom indebære miljøterapi at være og handle i og uden for behandlingsstedet. Det skal ligne hverdagen så meget som muligt.

5 søjler
1.  Beskyttelse
Give tryghed, skærme eller tage hånd om. Målet er at hindre distruktiv og udadrettet adfærd.

2.  Støtte
Skal få patienten til at føle velvære og sikkerhed. Her er udfordringen ikke at støtte for meget, da de så kan føle sig uduelig, afmagtet og afhængig.

3.  Struktur
Lægger vægt på forudsigelighed og gør miljøet mindre flydende. Skal få patienten til at føle sig knyttet til omgivelserne uden at føle sig overladt til sig selv.

4.  Engagement
Fællesskab og aktivitet.
Målet er at bringe patienten ind i aktivt handlende fase, give vedkommende en følelse af at mestre tilværelsen, især i de sociale sammenhænge. Det er også et mål at patienten påtager sig mere ansvar for sine handlinger.

5.  Anerkendelse
a) tillader patienten at udtrykke sine lidelser.
b) tilrettelægges så patienten bedre forstår sin egen utilstrækkelighed og regression.
c) giver plads til at tolerere,acceptere afvigelser, tab og ensomhed.

# data[].attributes.body
Telemedicin
-opfølgende samtale
-borgere der er i eget hjem, som ikke ønsker besøg af SSA
Pictogrammer der viser hvad du skal i løbet af dagen
Dosecan
musikterapi
DayBuilder – digital platform til støtte for mennesker med depression
Mit Humør – app til hjælp mod depression
Monarca – behandling af bipolar lidelse via smartphonelog
telepsykiatri til brug af fx tolk
Internetpsykiatri- Et program på computeren, som kan benyttes af patienter med en affektiv lidelse

# data[].attributes.body
Menneskers trivsel og velbefindende og følelse af livsglæde.
Psykisk velvære. Det er individuelt fra person til person hvad livskvalitet er og hvad man forstår ved det gode liv.
Siri Næss: Definition af livskvalitet.
Kognitive + affektive oplevelser er positive = høj livskvalitet.
Kognitive + affektive oplevelser er negative = lav livskvalitet.

# data[].attributes.headline
Hvordan kan vi bedst muligt støtte patienter med bipolar lidelse i at mestre egen sygdom samt recovery proces, for dermed at styrke borgerens autonomi og livskvalitet?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan vi bedst muligt støtte patienter med bipolar lidelse i at mestre egen sygdom samt recovery proces, for dermed at styrke borgerens autonomi og livskvalitet?

# data[].attributes.body
Det er vigtigt, at vi kender til vores kompetencer, og at vi ved hvilke redskaber, at vi har at bruge i psykiatrien i forhold til vores tilgang til patienter med Bipolar affektiv sindslidelse

# data[].attributes.body
I behandlingen er det ikke en selvfølge at en patient har sin fulde selvbestemmelsesret så hvis de er så depressive, at de ikke mærker sult eller tørst, kan det udvikle sig til en farlig situation. De har dog så meget selvbestemmelse, at de f.eks. kan vælge at blive på egen stue i forhold til sociale aktiviteter. Som SSA er vi med til at vurderer om patienten er kompetent til at kunne tage en selvstændig beslutning.
Tvang:
Mennesker bliver tvangsindlagt på en psykiatrisk afdeling, ligeså snart,at andet er uforsvarligt. Tvang sker, i det at mennesket nægter at tage sin medicin og ikke kan tage det rigtige valg selv. Det er kun lægen, der kan træffe den endelig beslutning om indlæggelse. Lægen skriver erklæringen, når et menneske skal indlægges, enten om det er på de såkaldte "gule" eller "røde" papir.
"Gule" papir, kan udfyldes af patientens egen praktiserende læge som så videresender erklæringen til politiet. Der skal gå max 5 dage fra erklæringen er udfyldt, til indlæggelsen skal ske.
"Røde" papir, er erklæringer kun lægen eller en psykiater kan skrive og denne skal benyttes med det samme, ellers skal der skrives en ny. Det er altid politiet, der varetager denne form for afhentning.

# data[].attributes.body
Ordet recovery betyder "at komme sig". Det er en proces og det kan resultere i total recovery, social recovery eller personlig recovery. Overordnet er det noget man kun kan gennemføre selv, med støtte fra eventuelt familie, venner eller brugergrupper. Det er samtidig en udviklings proces mod det at kunne komme sig og kunne leve meningsfuldt på trods af eventuelle personlige begrænsninger og det er meget individuelt hvor meget og hvor hurtigt man kommer sig. Den neutrale fase imellem mani eller depression har en tendens til at blive kortere og kortere. Patienten med bipolar vil aldrig helt komme over sin lidelse. En del er recovery er også korrekt medicinering og det er lige så meget den støttende samtale/terapi som det er selve medicinen. vigtige faktorer ifølge Alain Topor er:
- Håb. (vikarierende håb)
- Mening & sammenhæng(Antonovsky)
- Egen indsats gennem empowerment (tage magten i eget liv)
- Personalets tilgang og partenerskab samt brugerindflydelse.
- ingen stigmatisering.
- socialt netværk og relationer.
- social inklusion, arbejde og aktiviteter.

Ifølge Coleman,(tidligere psykiatrisk patient)er der 4 trædesten som faktorer.

- Mennesker som plan- og korttegnere: I recovery processen mener Coleman at man ikke nødvendigvis behøver at være ansat, men at det kan være pårørende eller andre brugere der planlægger og fastholder.
- Selvet: accept af hvem man er og tillid til egne evner.
- Egne valg: aktiv deltagelse og fravigelse fra offer-rollen. Tage ansvar for valg og vide at det er okay at fejle og at det ikke nødvendigvis behøver at være en del af sygdommen.
- Ejerskab: Man skal tage ejerskab og blive ekspert i eget liv. Ingen kan til fulde vide/forstå ens oplevelser.

SSA´s rolle:
- Opmuntre til selvstændig tænkning.
- Behandle som ligemand i tilrettelæggelsen af støtten.
- Møde deres tillid og tro på at de kan skabe egen fremtid.
- Lytte og tro på det sagte.
- Se og anerkende deres evner.
-Samarbejde om at finde tilbud og resurser der er brug for.
- Nærvær og omsorg.

# data[].attributes.body
Ved den depressive borger kan det være svært at mestre sin egen sygdom og liv. Man kan godt have tankerne om mestring, men har ikke ressourcerne til at udføre dem.
Hvis man samtidig har en somatisk sygdom, er det muligt at patienten mestre dette uden at mestre depressionen.
Hvis patienten er dybt depressiv, er mestringen ikke til stede, men der handler det om at vi som SSA udelukkende skal bruge jeg-støttende sygepleje. Der overtager vi mestringen for patienten.

Ved mani har patienten ideen med at mestre alt i sit liv, men det hænger ikke sammen med realiteten.

# data[].attributes.body
Er udviklet af Liv Strand til psykiatriske patienter.

Det tager udgangspunkt i det moderlige og faderlige princip, samt jeg-støttende sygepleje.

Det moderlige princip består af beskyttelse, trofasthed og kravløshed, hvorimod det faderlige går ud på at give et puf ud i livet, og stille krav til patienten til at kunne stå på egne ben.
Vi bruger alle vores observationer til at vurdere hvor meget støtte den enkelte patient har brug for på det givende tidspunkt.

Der er 12 sygeplejeprincipper i den jeg-støttende sygepleje. De bruges på kryds og tværs og kan ikke adskilles i den samlede vurdering.

Ved den depressive borger bruger vi nærhed og afstand. At vi sørger for at være så tæt som borgeren har brug for. Kontinuitet og regelmæssighed hvor vi skal være tålmodig og udholdende og ikke stille krav til patienten. Fysisk omsorg. Skærmning hvis der kommer for meget stimuli. Containing, for at rumme patientens følelser og tanker.  Realitetsorientring, ved at fortælle omkring fx en tvangsindlæggelse, så patienten hele tiden er med på hvad der skal ske. Hvor patienten ikke har et realistisk syn på verden og egen sygdom.
Vi bruger verbalisering til at sætte ord på patientens tanker og følelser.

I forhold til den maniske er den største forskel, at ved den maniske bruges også krav og mål og grænsesætning. Pædagogisk tilnærmelse.

# data[].attributes.body
Liv Strand - jeg-støttende
Anton Aggernæs - livskvalitet
Søren Ventegodt - livskvalitet
Vygotskij - Nuzo begrebet
Antonovsky - OAS. (oplevelsen af sammenhæng)
Siri Næss - Livskvalitetsbegreb

# data[].attributes.body
Årsagen til delirium er en tilstand som skyldes medicinsk eller psyko-sociale forhold. Tilstanden udvikles over timer til dage og svinger igennem døgnet. Eks. på Fysiologiske tilstande kan udløse deliriumdet, og ofte er det en kombination af flere årsager, der udløser tilstanden:
- Infektionstilstande.
- Medicinsk behandling fx. morfika og angst dæmpende medicin.
- Smerter
- Søvnmangel.
- Dehydreing
- Obstipation
- Fejlernæring og lav blodglukose
- Nedsat oxygen i blodet
- Væske- og elektrolytforstyrrelser.
Psykosociale forhold som kan udløse delirum:
- Angst
- Nye omgivelser
- Nedsat syn og hørelse.
Symmptomer:
-Nedsat evne til at fastholde opmærksomheden
- Springende og usammenhængende tale.
- Svækket bevidsthedsniveau.
- Hallucinationer
- Problemer med at sove.
- Nedsat eller øget aktivitet.
- Manglende orientering i tid og sted.
- Nedsat hukommelse.

# data[].attributes.body
Ved mani er der for mange neurotransmitter (dopamin, serotonin og noradrenalin) i hjernen. Den medicinske behandling der bliver brugt ved mani er antipsykotika, der går ind og blokerer dopamin og serotonin receptorene, så ubalancen af neurotransmitter bliver normaliseret. Ud over antipsykotika bliver lithium også brugt til behandling af manier. Lithium stabilisere stemningslejet, men farmakodynamikken er ukendt. Lithium bliver anvendt ved akut mani, men også for at forebygge kommende manier og depressioner.

# data[].attributes.body
Ved depression er der mangel på transmitterstoffet serotonin og/eller noradrenalin i hjernen. Ved behandling med antidepressiva bliver kommunikationen imellem nervecellerne opretholdt. Antidrepressiva virker ved enten at hæmme genoptagelsen af neurotransmitter, øge udskillelsen af neurotransmitter, eller mindske nedbrydningen af neurotransmitterne.

# data[].attributes.body
- Både mani og depressioner, men kan være varierende.
Der kan gå måneder og år imellem sygdomsperioderne.
- Årsagen kan være både genetisk og miljøbestemt. (stress-sårbarheds modellen).

- Depression:
Symptomer:
3 kernesymptomer
1. Nedtrykthed
2. Nedsat lyst og interesse
3. Nedsat energi og øget træthed.
Der er flere ledsagersymptomer under.
For at få diagnosen skal patienten have mindst have 4 symptomer hvor 2 af dem er kernesymptomer,  i mindst 14 dage.

Depressiv psykose
Ved meget svær depression kan man udvikle en psykose.
Symptomer:
Vrangforestillinger, hypokondre vrangforestillinger og hørehallucinationer.

Behandling og psykiatrisk sygepleje
Afhængig af graden af depression er der flere behandlinger i samarbejde med hinanden.
støtte, råd og vejledning.

Medicinsk behandling(antidepressiva). Psykologiske behandlingsmetoder og elektrostimulationsbehandling(ECT)

Psykiatrisk sygepleje: Kommunikation, motion, ernæring, søvn, tidevandsmodellen og pårørende.

- Mani:
Symptomer
Hyppigt forhøjet og irritabelt stemningsleje. Der sker for mange ting i forhold til hvad der er overskueligt for mennesker der ikke har sygdommen.
For at et menneske kan få diagnosen skal nogle bestemte kriterier være opfyldt.
- Opstemthed og irritabelt stemningsleje i mindst 1 uge.
Mindst 3 af nogle følgesymptomer, så det påvirker dagligdagen.

Behandling
Medicinsk behandling(antipsykotika)
Elektrostimulation(ECT) - ved risiko for akut delirium.

Psykiatrisk sygepleje
Støtte og konkret hjælp til de grundlæggende fysiske behov, som søvn, mad og væske.
Specielt fokus på kontakt, kommunikation, skærmning, grænsesætning og støtte til pårørende.

# data[].attributes.body
Fysisk arbejdsmiljø
- bruge hjælpemidler og værnemidler for at fjerne eller mindske risikofaktorerne.
- Fysik: skader ved forflytninger
eksem og udslæt ved allergi. Arbejdsskader.
- Døgnrytmelys dag/nat.
- Vold

Kemisk arbejdsmiljø
- personlig hygiejne, forebyggelse af smittespredning og medicinhåndtering.
- kemiske stoffer.

Biologisk arbejdsmiljø
- Arbejdstid
- Ferieplanlægning
Påvirkninger  fra organiske materialer:
- Dyr
- Planter og produkter herfra.
- Svampesporer, der går ind og påvirker  åndedrættet eller smitter fra bakterier      eller vira
- affald
- bakterier
Skadelig følger af biologisk arbejdsmiljø:
- Diarre
- Kvalme
- Hovedpine
- Ledsmerter
- Allergi
- Forgiftning

Arbejdsulykker
En arbejdsulykke er en fysisk eller psykisk skade, som sker umiddelbart under en hændelse eller påvirkning på arbejdspladsen.
- En god måde at mindske arbejdsulykker på, er at udfylde et skema med disse spørgsmål .
- Hvad var medarbejderen i gang med da ulykken skete?
- Hvilke pludselig hændelse førte til ulykken?
- Hvad forårsagede skaden på medarbejderen?  hvilken fysiske faktorer, var årsag til ulykken?
- Hvilke forhold omkring planlægning og personlige faktorer som var medvirkende
til de fysiske svigt?
- Hvordan kan lignende  ulykker forebygges ?
Kilde: arbejdstilsynets guide til læring af ulykker.

Psykosocialt arbejdsmiljø
-Som SSA. skal man kunne udholde tavsheden og kunne bære at være til stede, selvom man føler sig afvist. Man skal være rolig, varm og accepterende.

# data[].attributes.body
Stemningslejet afviger i en periode fra den neutrale sindsstemning.
Nedsat, forsænket eller sænket stemningsleje.

Årsager:
Sammenspil mellem psykologiske og biologiske faktorer --> stress-sårbarhedsmodellen.

Biologisk arvelighed er større for mani end depression.
Både ved mani og depression ser man en ubalance af neurotransmitterne seretonin og/eller nordadrenalin i hjernen.
Ved mani er der også en forhøjet mængde af dopamin.

# data[].attributes.body
Give hinanden plads til forskelligheder, tålmodighed til hinanden, Kaffe og sunde snacks er velkommen. Give besked til gruppen ved fravær. Ærlighed
Et klask i møllen er altid godt ;-)