# data[].attributes.body
Jeg hedder jesper

# data[].attributes.body
ditte birkemose

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Men børn forstår generelt godt skildringen mellem den rigtige verden og fantasien, nøjagtigt ligesom når de leger fysisk:

- For dem er det ligesom at lege røvere og soldater, bare på en skærm, fortæller Carsten Jessen, der selv blev beroliget for nogle år siden, da en 5-årig rettede ham:

- Jeg sad og så ham spille computerspil og sagde 'hov, der døde du' flere gange. Til sidst rettede han mig: 'Jamen jeg dør jo ikke rigtigt, jeg kan bare genleve'.

Undersøgelser i hobetal

Der findes masser af undersøgelser, der bekræfter at voldelige computerspil ikke gør dine børn mere voldelige eller på anden måde er skadelige.

Tidligere i år viste en hollandsk undersøgelse, at computerspil ikke påvirkede 7-12 årige børns psykosociale udvikling over et år. Det gjaldt også for de børn, der spillede voldelige computerspil.

Nyere forskning tyder på, at det som har givet udslag i en mere aggressiv adfærd efter et voldeligt computerspil, nærmere skyldes frustration over spillet end volden i spillet.

Rune Kristian Lundedal Nielsen, psykolog

Men søger du længe nok, kan du også finde undersøgelser, der især finder en sammenhæng mellem at spille voldelige computerspil og opleve en øget frustration, som så kan føre til aggressiv adfærd.

De har undersøgt det forkerte

Rune Kristian Lundedal Nielsen mener dog, at forskerne i mange af de tilfælde har overset en vigtig brik:

- Nyere forskning tyder på, at det som har givet udslag i en mere aggressiv adfærd efter et voldeligt computerspil, nærmere skyldes frustration over spillet end volden i spillet, forklarer han.

Han henviser til et forskningsprojekt fra Oxford Universitet, som viste, at det berømte strategiske spil Tetris under visse omstændigheder kunne gøre folk lige så frustrerede og aggressive som andre computerspil, der kunne beskrives som langt mere voldelige:

- Oxford-forskningen er ret overbevisende. Sammen med andre undersøgelser peger den i retning af, at man simpelthen har målt på det forkerte i nogle af de tidigere forsøg, forklarer forskeren.

Brug tid på at forstå det

Men når man som forældre ser de voldelige billeder på skærmen, kan man godt blive skræmt. Carsten Jessen anbefaler, at man så bruger tid på selv at forstå spillene:

- Prøv at spille med. Eller sæt dig ned og følg med i dit barns spil. Så bliver de mere fredelige principper bag spillet nok lettere at forstå, forklarer han.

Samtidig understreger han dog også, at man ikke bare skal lade sit barn forsvinde helt ind i spillenes verden:

- Man kan spille i døgndrift, og det er lidt farligt for mange - man er nødt til at sætte en grænse. Og hos børn og unge skal forældrene sætte den.

Med en grænse mener forskeren, at man fx skal have regler om, hvor mange timer om dagen, barnet må bruge på at spille. For børn skal også bevæge sig og være i den fysiske verden, understreger han.
Lær mere om computerspillenes betydning for visse børn og unge. Se 2. afsnit af 'Gamerne - Danmarks nye sportsstjerner' i aften på DR3 kl. 21.30.

# data[].attributes.attachment_link.title
Smitter vold i computerspil af på dit barn?

# data[].attributes.attachment_link.description
Men børn forstår generelt godt skildringen mellem den rigtige verden og fantasien, nøjagtigt ligesom når de leger fysisk: - For dem er det ligesom at lege røvere og soldater, bare på en skærm, fortæller Carsten Jessen, der selv blev beroliget for nogle år siden, da en 5-årig rettede ham: - Jeg sad og så ham spille computerspil og sagde 'hov, der døde du' flere gange.

# data[].attributes.body
-Dansk retskrivning
-Dansk Skriflig fremstilling
-Mattematik m. og uden hjælpemiddler
-Engelsk

# data[].attributes.body
-Engelsk
-Dansk
-Sceince
-Idæt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mandela Is Born Rolihlahla Mandela is born in Mvezo, a tiny village in the Transkei, a former British protectorate in the south. His father, Gadla Henry Mphakanyiswa, was a chief of the Thembu people, a subdivision of the Xhosa nation. The new child's given name translates, colloquially, as troublemaker. He receives his more familiar English name, Nelson, from a teacher at age 7. Attends University of Fort Hare Mr. Mandela is admitted to the University of Fort Hare, a black institution. Two years later he will be expelled for leading a student protest. First Marriage Mr. Mandela marries Evelyn Ntoko Mase. The couple will have four children, but Mr. Mandela's political activities will put a strain on the relationship. The couple will divorce in 1958. Forms the A.N.C. Youth League Mr. Mandela and other activists form the African National Congress Youth League after becoming disenchanted with the cautious approach of the older members of the A.N.C. The league's formation marks the shift of the congress to a mass movement. But its manifesto, so charged with pan-African nationalism, offends some non-black sympathizers. National Party Takes Power, Laying Foundation for Apartheid The National Party takes power in South Africa and sets out to construct apartheid, a system of strict racial segregation and white domination. Mandela Starts Law Practice Mr. Mandela and Oliver Tambo open South Africa's first black law practice. Mandela Arrested on Treason Charges Mr. Mandela is arrested at his home and charged with treason, along with 155 others who called for a nonracial state in South Africa. During Trial, a Second Marriage In the midst of Mr. Mandela's trial on treason charges, he marries Nomzamo Winifred Madikizela, 16 years his junior. The tumultuous union will produce two daughters and a national drama of forced separation, devotion, remorse and acrimony. Killings in Sharpeville The police fire on a demonstration in Sharpeville, killing 69 people and wounding 181. After the shooting, the South African government bans black political groups and gatherings, and arrests thousands. The A.N.C. is among the banned groups. Its members go underground and begin planning a campaign of direct attacks on the apartheid government. Acquitted of Treason Mr. Mandela and his co-defendants are acquitted of treason. Fearing he will be arrested again, Mr. Mandela goes underground. Mandela Helps Form Guerrilla Army Mr. Mandela and other A.N.C. leaders form a military wing called Umkhonto we Sizwe, or Spear of the Nation. Mr. Mandela becomes the first commander in chief of the guerrilla army. He will train to fight, work to obtain weapons for the group, and come to be known as the Black Pimpernel, but he will never see combat. Mandela Arrested Again Mr. Mandela is arrested after returning to South Africa from a trip abroad. At the time of his arrest, he had been living underground for 17 months. He is convicted of leaving the country illegally and incitement to strike, and is sentenced to five years in prison. Government Raid in Rivonia The police raid a farm in Rivonia, outside Johannesburg, where the A.N.C. had set up its headquarters. They find documents outlining the group's plan for guerrilla warfare. Using the evidence found on the farm, the government charges Mr. Mandela and eight co-defendants with sabotage and conspiracy to overthrow the government. The ensuing trial, which became known as the Rivonia trial, establishes Mr. Mandela's central role in the struggle against apartheid. Sentenced to Life in Prison Mr. Mandela and seven others are convicted and sentenced to life in prison. Mr. Mandela is sent to Robben Island prison, seven miles off the coast of Cape Town. He will spend the next 18 years there. Thousands of Students Protest Afrikaans Language in Soweto Tens of thousands of students take to the streets of Soweto to oppose the use of Afrikaans as the language of instruction in black schools. The police fire on the protesters, setting off months of violence that will leave more than 570 people dead. The uprising is considered a turning point in the history of black resistance to apartheid. Moved From an Isolated Prison Mr. Mandela and four other A.N.C. leaders are transferred from Robben Island to Pollsmoor Prison in the suburbs of Cape Town. While many believe the move is intended to lessen the influence of the famous prisoners, government officials later say they wanted a way to open a discreet line of communication with the men. Refuses Pardon South Africa's president, P. W. Botha, offers to free Mr. Mandela if he renounces violence. Mr. Mandela refuses, saying the government must first dismantle apartheid. Secret Meetings With Government Begin Kobie Coetsee, South Africa's minister of justice, police and prisons, visits Mr. Mandela, who is in a hospital undergoing surgery for an enlarged prostate. Secret negotiations between Mr. Mandela and the government will continue for years without the public's knowledge. During this time, Mr. Mandela will be taken on secret excursions outside the prison walls so he can reconnect with the world, after losing touch with it over decades as a prisoner. Government Cracks Down on Dissent The government declares a nationwide state of emergency, granting itself sweeping powers, including authorization for the police to use force against protesters and to impose curfews. The decree bans the promotion of unlawful strikes, boycotts and protests and puts tight restrictions on the press. More than 1,000 activists are detained. Transferred to Another Prison Mr. Mandela is transferred to the Victor Verster Prison Farm, about 50 miles from Cape Town. The South African government says he will not have to return to Pollsmoor Prison. Meets With the South African President Mr. Mandela meets informally with Mr. Botha at the presidential office in Cape Town. It is the first publicly acknowledged meeting between Mr. Mandela and a government official outside prison, and leads to speculation that he will soon be released. New President Pledges to Phase Out Apartheid F. W. de Klerk is sworn in as acting president of South Africa, replacing Mr. Botha, who suffered a stroke in January. Saying the country is about to enter an era of change, Mr. de Klerk reaffirms an earlier promise to phase out white rule. Prominent Political Prisoners Released The government frees eight of the country's most prominent political prisoners, including Walter Sisulu, 77, a mentor to Mr. Mandela and his close friend, in a gesture that is widely seen as a trial run for Mr. Mandela's release. Ban Lifted on A.N.C.; Mandela's Release Promised Mr. de Klerk lifts the ban on the A.N.C. and several other political organizations, and lifts many of the restrictions put in place when the state of emergency was declared four years earlier. He promises that Mr. Mandela will be released shortly. Mandela Freed Mr. Mandela, now 71, is freed without conditions, ending 27 and a half years of imprisonment. For Mr. de Klerk, enlisting Mr. Mandela in negotiations over a new constitution seems to be the surest way to achieve his stated goal: to end political domination by the white minority without replacing it with domination by the black majority. A.N.C. Suspends Guerrilla Campaign The A.N.C. announces that it has ordered the immediate suspension of its guerrilla campaign against apartheid, which started in the early 1960s. While the war between the A.N.C. and the government has operated on a low level for years, the announcement is significant because it gives Mr. de Klerk political ammunition to use against the right-wing opposition to negotiations. Deliberations Over Constitution Begin With Rocky Start Negotiations begin to prepare an interim constitution based on full political equality. Mr. de Klerk and Mr. Mandela trade recriminations, with Mr. de Klerk criticizing Mr. Mandela for not disbanding the A.N.C.'s inactive guerrilla operation and Mr. Mandela saying that the president "has very little idea of what democracy is." Breakup of Second Marriage Mr. Mandela announces that he and his wife, Winnie, have agreed to separate. While saying that his love for Mrs. Mandela "remains undiminished," Mr. Mandela makes clear that he considers the separation permanent. Attack on Boipatong Halts Negotiations A mob descends on the black township of Boipatong, killing more than 40 people with guns, knives and axes. The A.N.C. contends that Zulu men and white police officers were responsible for the violence. A week after the attacks, Mr. Mandela announces that the A.N.C. will pull out of negotiations until the government takes steps to restore trust. The two sides do not return to negotiations until September. Popular Black Leader Killed; Clashes Follow Chris Hani, the popular black leader of the South African Communist Party, is shot and killed by a white man. At least seven people are killed in clashes over the following days. Mr. Mandela appears on national television and calls for calm, urging a stronger commitment to negotiations, a contrast to the A.N.C.'s confrontational reaction to the massacre in Boipatong the year before. Mandela and de Klerk Share Nobel Mr. Mandela and Mr. de Klerk share the Nobel Peace Prize. The two men accept the award with the strained grace that has characterized their relationship, and Mr. Mandela declines to repeat his much-quoted assessment of Mr. de Klerk as a man of integrity. Constitution Moves Closer to Passage Black and white leaders endorse a new constitution for South Africa that tries to balance majority rule with safeguards to reassure whites and other minorities. But the Zulu-based Inkatha Freedom Party and an array of white separatist groups threaten to boycott elections and hint at insurrection. A.N.C. Wins Majority in Election; Mandela Becomes President General voting opens in the first election in South African history that includes black participation. Despite months of violence leading up to the vote, not a single person is reported killed in election-related violence. When the voting concludes on April 29, the A.N.C. has won more than 62 percent of the vote, earning 252 of the 400 seats in Parliament's National Assembly. Mr. Mandela is chosen as president without opposition. Mandela Sworn In as President Mr. Mandela is sworn in as president of South Africa, making a speech of shared patriotism that summons South Africans' communal exhilaration in their land and their relief at being freed from the world's disapproval. Reconciliation Through Rugby South Africa's national rugby team wins the World Cup final. The team, the Springboks, was banned from international competition until 1992, and was long seen as a symbol of oppression by many black South Africans. Mr. Mandela's call for blacks to support the team is hailed as a masterly move toward racial reconciliation. He congratulates the team while wearing a green Springboks jersey, in a stadium full of cheering white rugby fans. Petition for Divorce Granted A judge grants Mr. Mandela's petition for a divorce from his wife, Winnie. Third Marriage at 80 On his 80th birthday, Mr. Mandela marries Graça Machel, the 52-year-old widow of the former president of Mozambique, Samora Machel. Succeeded by Thabo Mbeki Thabo Mbeki is inaugurated Mr. Mandela's successor as president of South Africa after another electoral victory for the A.N.C. After five years with Mr. Mandela at the helm, the country still faces serious problems of poverty and crime, but it has made the transition to democracy while maintaining widespread respect for the law and avoiding political revenge killings. Retires From the Public Eye Mr. Mandela says he will severely reduce his public activities so he can spend his remaining years resting and writing. A month shy of 86, he is increasingly frail and has trouble walking. Recurring Health Problems Stir Global Concern

Mr. Mandela is hospitalized for nearly 19 days, being treated for pneumonia and having an operation for gallstones, government officials say. He will be hospitalized several times in 2013, as an increasingly ugly battle over his legacy and money erupts.

Even the African National Congress, the party to which Mr. Mandela dedicated his life, will come under harsh criticism for releasing a video of party leaders visiting the visibly ailing former president.

Mr. Mandela contracted tuberculosis during his 27-year imprisonment for fighting apartheid, and he has suffered from chronic lung problems.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mandela Is Born Rolihlahla Mandela is born in Mvezo, a tiny village in the Transkei, a former British protectorate in the south. His father, Gadla Henry Mphakanyiswa, was a chief of the Thembu people, a subdivision of the Xhosa nation. The new child's given name translates, colloquially, as troublemaker.

# data[].attributes.body
1. Gå op i funktioner i toppen
2. Tryk på den
3. Find Skarpeloner og tilføgelsesprogrammer og tryk på den
4. Klik på boksen med WordMat for at tilføje.(tjektegn)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Du skal have JavaScript slået til for at se filmen. Overvej at opgradere din browser til en som understøtter HTML5 video

Du har installeret plugins, som muligvis kan forstyrre videoafspilleren.

Ekko Shortlist er en top 10 over de bedste danske kortfilm lige nu. Ved at se filmene, give dem stjerner og dele dem med dine venner bestemmer du, hvordan listen skal se ud. Mandag klokken 12 offentliggøres ugens top 10. Her uploader vi også nye boblere, som du kan hjælpe ind. Højst to nye film kan komme ind på top 10 hver uge.

Hakker filmen? Så benyt tandhjulet nederst til højre på afspilleren og vælg billedopløsning 720p eller 420p.

Ekko Shortlist uge 20

opadgående

nedadgående

status quo

højdespringer

styrtdykker

Instruktør: Hektor Bille Hornsleth

Instruktør: Michael Søndergaard

Instruktør: Amalie Wigh Sandegaard

Er der grænser for kropsbehåring?

Instruktør: Juge Heikkilä F.S.C.

# data[].attributes.attachment_link.description
Du skal have JavaScript slået til for at se filmen. Overvej at opgradere din browser til en som understøtter HTML5 video Du har installeret plugins, som muligvis kan forstyrre videoafspilleren. Ekko Shortlist er en top 10 over de bedste danske kortfilm lige nu.

# data[].attributes.body
-Engelsksprogedelande
-Engelske kilder

# data[].attributes.attachment_link.description
Noveller er skønlitteratur og hører under kategorien fiktion. Det er en opdigtet historie, som er skabt af en forfatter. Noveller kan skrives i mange forskellige undergenrer. Dette er afgørende for måden, den er skrevet og opbygget på. Eksempler på undergenrer: gyser, trivial, krimi, kærlighedsnovelle, psykologisk/thriller, realistisk novelle, surrealistisk novelle, fantastisk novelle, drama, komedie, ungdomsnovelle og mange flere. Der skelnes mellem: “Den klassiske novelle” og “Hverdagsnovellen”. Den klassiske […]

# data[].attributes.attachment_link.title
Kortfilm og novellefilm - Praktik Sommersted Efterskole

# data[].attributes.attachment_link.description
Et af de væsentlige elementer, som Richard Raskin har peget på som kortfilmens særlige karakteristika er netop dialogen - og den er ofte fraværende eller meget sparsom i kortfilmen. (En kortfilm kan også være fyldt med replikker, men så har replikkerne ofte en særlig funktion. Selv hvis hovedpersonen f.eks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når du laver en analyse af en kortfilm, er der rigtig mange forskellige virkemidler at tage højde for. Hvis du skulle inddrage dem alle i din analyse, ville den komme til at fylde flere sider.

Derfor er det er vigtigste råd her: Udvælg de punkter du synes er mest relevant for din analyse, og lad være med at gennemgå dem alle sammen.

Det er bedre at lave en dybdegående analyse af en kortfilms vigtigste elementer, og vise at du har forstået hvad der sker, end at nævne en masse virkemidler overfladisk.

Er du i tvivl om, hvad der kendetegner en kortfilm, så kan du finde ud af det her.

To forskellige måder at lave en kortfilmsanalyse på

Når du skal lave din analyse, er det vigtigt at skelne imellem de to forskellige slags analyser, du kan lave, når du analyserer enten en kortfilm eller en spillefilm.

En analyse af kortfilmens indhold (værkanalyse).

Her kan du med fordel bruge plot point modellen til at definere filmens handlings- og spændingsforløb.

Du kan også bruge aktantmodellen til at beskrive karakterenes indbyrdes relationer.

En analyse af de filmiske virkemidler (shot-to-shot analyse)
OBS! Det kan være nemmere at enten:

Udvælge en scene som repræsenterer kortfilmens tema, og analysere den, eller

Udvælge forskellige vigtige steder i kortfilmen, og analysere dem til bunds.

Sådan laver du en analyse af en kortfilm

1. Præsentation

Hvad hedder kortfilmen?

Hvilken genre er kortfilmen? Se evt under filmgenrer

Hvem har lavet kortfilmen? (Instruktørens navn, hvis det er opgivet)

Hvilket år er kortfilmen fra?

2. Tid og sted

Er kortfilmen opbygget kronologisk eller er der flash backs?

I hvilken tidsalder foregår kortfilmen?

I hvilket miljø foregår kortfilmen?

Hvordan kommer tid og miljø til udtryk? (I kostumer, kulisser, location osv)

3. Karaktererne

Hvem er kortfilmens centrale personer?

Giv en personkarakteristik af de mest centrale personer.

Sker der en udvikling med personerne gennem handlingen?

4. Konflikt

Hvad er kortfilmens centrale konflikt?
Altså det der stort set er kortfilmens omdrejningspunkt. Eks: "Trekantsdrama mellem to piger og én fyr - hvem vinder ham?"

5. Kortfilmens stil og virkemidler

Kortfilmens opbygning?

Hvilke indstillinger, scener og sekvenser består kortfilmen af?

Billedkompositionen?

Farver? Herunder også farvernes symbolske betydning i kortfilmen. Se farvesymbolik.

Lys? Hvilken slags lys bruges, og hvilken betydning har det for udtrykket? -

Lyd? Hvordan bruges lyd i kortfilmen (underlægningsmusik, voice over osv), og hvilken effekt har det på udtrykket?

Perspektiv? Normal-, fugle-, eller frøperspektiv, og hvilken effekt har det?

Kamerabevægelser? Hvilken effekt har valget på kortfilmens udtryk?

Klipning? - Udvælg centrale sekvenser, og undersøg dem. Hvilken virkning har klipningen og klipperytmen for udtrykket i kortfilmen.

Framing (Billedbeskæring)? Hvordan er framningen, og hvilken effekt har det på kortfilmens udtryk?

Symboler? Er der nogle symbolske elementer i kortfilmen?

Hvordan er kortfilmens spændingsforløb? Benyttes der eks berettermodellen, aktantmodellen eller plot point-modellen?

Er slutningen åben eller lukket, og i så fald hvorfor tror du valget var sådan?

Hvordan skabes der spænding og fremdrift i kortfilmen?

Benyttes der pay off? (Når det sker, så sker det!), set up? (Der sker noget på et tidspunkt, som får betydning senere i kortfilmen)? - Suspence? (Når vi ved mere, end de ved i kortfilmen)

2. Tema

Hvad er kortfilmens tema(er). Som regel kan man finde temaet via personernes relatoner til hinanden.

3. Præmis og budskab

Hvad er kortfilmens præmis/budskab. Præmissen er den påstand hovedpersonen gennem handlingen skal føre bevis for, og er ofte forbundet med personen udvikling. Eksempel på en præmis: "De fremmede er som os, når man lærer dem at kende." Budskabet i denne kortfilm ville derfor være noget i stil med: "Vi er alle sammen mennesker."

4. Perspektivering

Hvilken periode er kortfilmen fra? Se evt filmhistorie

Synes du kortfilmen minder som andre kortfilm eller film fra samme periode, stilistisk og/eller handlingsmæssigt? Eller måske med film fra andre tidsperioder?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kortfilmsanalyse: Sådan analyserer du en kortfilm! Læs hvordan du gør her!

# data[].attributes.attachment_link.description
Når du laver en analyse af en kortfilm, er der rigtig mange forskellige virkemidler at tage højde for. Hvis du skulle inddrage dem alle i din analyse, ville den komme til at fylde flere sider. Derfor er det er vigtigste råd her: Udvælg de punkter du synes er mest relevant for din analyse, og lad være med at gennemgå dem alle sammen.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.title
Den korte film | Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.description
Et samarbejde mellem Det Danske Filminstitut og Gyldendal med fokus på den korte film som genre og kunstart

# data[].attributes.attachment_link.description
Gyldendal fik lov at være flue på væggen, da fire elever på Tre Falke Skolen på Frederiksberg gik til prøver i dansk, maj 2015. Filmen er optaget og publiceret med tilladelse fra de medvirkende. © Gyldendal, 2015

# data[].attributes.attachment_link.description
Kortfilmen er en særlig genre af film, der først og fremmest er karakteriseret ved at være kort. De fleste kortfilm er af en længde på 5-20 minutter og fortæller en kortfattet, fiktiv historie. Nogle (...)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En klog mand ved navn Richard Raskins, professor ved Århus universitet, er kommet frem til "De syv parametre", altså syv gode måder at definere en kortfilm på. For hvad er en kortfilm, og hvilke krav skal en film indeholde for at kunne sættets under den kategori.
Her kommer i hvert fald en forklaring på hvad "De syv parametre" er:

1: Kun en hovedperson, og det er denne persons historie, der spiller den centrale rolle i filmen.
2: Hovedpersonen træffer meningsfulde valg, hvilket ofte er på de mest dramatiske tidspunkter.
3: En kortfilm vare mellem 3 til 15 min.
4: Lyden understøtter handlingen, så filmen gøres spændene og fangende.
5: Ofte spiller en ting en central rolle i historien og har en særlig betydning for hovedpersonen.
6: En kort film indeholder ikke nogle udnødvendige detaljer, da seeren selv skal kunne tænke sig til dem.
7: Der er ingen uvæsentlige scener i en kortfilm, alle scenerne er betydningsfulde og nøje udvalgt.

Selvom dette der skulle definere en kortfilm, er det ikke nødvendigvis alle punkter der passer lige godt, i alle film. Dette er dog nogle meget gode retningslinjer, og giver helt klart et billede af, hvad kortfilm nu er for noget.

# data[].attributes.attachment_link.description
En klog mand ved navn Richard Raskins, professor ved Århus universitet, er kommet frem til "De syv parametre", altså syv gode måder at definere en kortfilm på. For hvad er en kortfilm, og hvilke krav skal en film indeholde for at kunne sættets under den kategori.

# data[].attributes.attachment_link.description
kortfilm, film af normalt en halv times og højst en times varighed. Kortfilm er oftest dokumentarfilm, eksperimentalfilm eller animationsfilm, selvom disse filmformer også, men sjældnere, kan have spillefilmlængde. I dansk film forstås kortfilm normalt som dokumentarfilm. Statsinstitutioner som Dansk Kulturfilm (1932-95), Ministeriernes Filmudvalg (1941-66) og Kortfilmrådet (1966-72) varetog sammen med Statens Filmcentral (oprettet 1939) den statsligt finansierede dokumentarfilmproduktion.

# data[].attributes.attachment_link.description
På Filmstriben kan du se film på nettet, når det passer dig.

# data[].attributes.body
-Skal det være dansk
-Et stykke af filmen?
-Skal man persepektivere til en kortfilm?
-Hvor lang må den være::: ca 1 min(måske del op)
-HVor langt skal stykket være::
ca 1 min(måske del op)

# data[].attributes.body
-Hvad er en god kortfilm historie messigt(Eksempel)
-Referer til filmen
-Bruges analyseni perspektivering og fortolkning og budskab
-Kortfilm er ikke en novelle fordi at......
Skal havde et oplæsningstykke(anmendelse, perspektiverende tekst)

# data[].attributes.body
1. Tidsperiode/handling
2. Et billed/maleri
3. mig selv og samfundet

# data[].attributes.body
SKIN-Cédric Prévost
En Eftermiddag- Søren Green
Sunday-Kræsten Kusk og Natalia Garagiola
Det korte liv-Janus Metz
Listen-Hamy Ramezan og Rungano Nuoni

BEAST - Lars P. Arendt,

Drengen der gik baglænsinstrueret -Thomas Vinterberg

Under bæltestedet-Alexander Kølpin

Til døden os skiller-Martin og Michael Vrede Nielsen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nogle af verdens bedste kortfilm bliver i disse dage vist i Odense, der hvert år er vært for Odense Internationale Filmfestival.

Flere danske film kommer også på lærredet under den fynske festival, og vinderne i kategorien for danske kortfilm har mulighed for at nå hele vejen til Hollywood, når Oscar-prisen for bedste kortfilm bliver uddelt til februar næste år.

Vi har bedt Claus Christensen, der er chefredaktør på Filmmagasinet Ekko, om at udpege de tre danske kortfilm, han mener, har de største chancer for at få en Oscar.

Og du behøver ikke engang at besøge festivalen for at se hans bud. Du kan nemlig se de tre film i teksten nedenfor og frem til 13. september.

En værdig mand

- Denne film handler om et af de nok mest beskrevne emner i film - nemlig ensomhed. Men filmen viser ensomhed i en familie, og det er det, der gør den original.

- Erik er familiefar, og det burde værne ham mod ensomheden, men det gør det ikke. Han arbejder som bager om natten og sover om dagen. Det gør ham fremmed for sin egen familie, som ikke rigtig ser ham.

- I stedet for at have kontakt med familien, forsøger han at blive hørt ved at lytte til natradio på jobbet. Her ringer han ind til programmet for at være med i en konkurrence om at lave ugens joke.

- 'En værdig mand' er både tragisk og grotesk, og særligt slutscenen er virkelig fed, siger Claus Christensen, der ser instruktøren Kristian Håskjold som et af de store talenter i øjeblikket.

Fodbolddommeren

- Kristian Halken har hovedrollen som Torben i 'Fodbolddommeren', og han viser virkelig i denne kortfilm, at han er en god skuespiller i en hovedrolle. Han spiller en overemsig dommer, der har haft store ambitioner på sine egne vegne, men som er endt med at blive dommer for en serieklub.

- Han har en søn, som han har forsøgt at få til at blive en stærk fodboldspiller, men han har mistet kontaktet til ham og er derfor blevet lidt en ensom type.

- Torben dømmer en kamp, hvor Jimmy er en af fodboldspillerne. Han drikker lidt for meget og forsømmer sin datter. Torben får kontakt til datteren, som han bliver en slags erstatningsfar for, som gør filmen rørende, efter det ødelagte forhold med sønnen.

- Filmen er godt lavet. Fodboldscenerne er fint eksekveret, og instruktøren, Jesper Quistgaard, viser sit talent, siger Claus Christensen.

Bacchus

- Animationsuddannelsen i Viborg viser internationalt format og uddanner det ene talent efter det andet. Det kan ses i 'Bacchus', der er instrueret af Rikke Alma Krogshave Planeta.

- Filmen handler om en ung kvinde, der lever et kedeligt liv med en masse rutiner. Kortfilm kan generelt nogle gange have det problem, at man vil fortælle for meget på for kort tid, men fordi det er en animationsfilm og ikke en almindelig optaget film, får man ved hjælp af effekter følelsen af, hvor kedeligt hendes liv er på bare 20 sekunder.

- I filmen, hvor alle sidder og har travlt med mobiltelefonerne, dukker den farverige fantasifigur Bacchus pludselig op. Og kvinden tager med Bacchus ind i en anden slags verden. Der er masser af dansere og musik, som står fuldstændig i kontrast til den grå verden, hun normalt befinder sig i.

- Inde i fantasiverdenen kommer flere dyriske drifter frem i hende. Hun blotter blandt andet sine bryster, og så fornemmer man også, at hun får erotiske oplevelser. Filmen er et godt eksempel på, at man i animationsfilm kan gøre så mange ting, som er sværere i en live action-film.
Odense International Film Festival begyndte 27. august og slutter 2. september.

# data[].attributes.attachment_link.title
Er en af disse kortfilm en dansk Oscar-vinder? Vi har fundet 3 af de bedste bud - og du kan se dem her

# data[].attributes.attachment_link.description
Nogle af verdens bedste kortfilm bliver i disse dage vist i Odense, der hvert år er vært for Odense Internationale Filmfestival. Flere danske film kommer også på lærredet under den fynske festival, og vinderne i kategorien for danske kortfilm har mulighed for at nå hele vejen til Hollywood, når Oscar-prisen for bedste kortfilm bliver uddelt til februar næste år.

# data[].attributes.attachment_link.description
Filmmagasinet Ekko lancerer en hitliste for danske kortfilm. Alle kan se filmene og stemme på deres favoritter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Nye danske, korte fiktionsfilm har længe været en efterspurgt mangelvare i undervisningen, men nu har Det Danske Filminstitut lagt hele 20 danske kortfilm ud på Filmstriben. På én gang.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.title
Kort & godt - kortfilm til mediefaget | Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.description
En samling af 20 gode kortfilm til mediefaget. Det er korte, stramme fortællinger, der arbejder med filmsproget på interessante og eksemplariske måder. Mange genrer er repræsenteret.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kortfilm analyse. Foto: Shutterstock

Del på Facebook

Kortfilmsanalyse er ofte afgørende hvis man for alvor vil forstå temaerne og budskaberne i en kortfilm. Her får du en guide til at kunne analysere kortfilm.

En kortfilm er, som navnet antyder, en film, som i spilletid er kort og dermed ikke nær så lang som en klassisk spillefilm. Korte fiktionsfilm kaldes også novellefilm, ligesom en kortfilm også kan være dokumentarfilm.

Der er meget delte meninger om, hvor lang en kortfilm må være, og de forskellige udlægninger varierer meget, da en kortfilm i nogle lande og indenfor visse filmkredse kun må vare tre-fire minutter, mens en kortfilm andre steder kan være på knap en time.

Derfor er man mange steder endt med at inddeler kortfilm i fem forskellige tidskategorier:

3-4 minutter.

5-15 minutter

Under 34 minutter

Under 45 minutter

Under 60 minutter

Kortfilm varierer dog ikke kun i forhold til spillelængde, men også i forhold til handling og temaer. Dog er det muligt at spore nogle generelle træk og tematikker, som går igen i rigtig mange kortfilm.

Herunder kan du se en række punkter, som typisk vil optræde i en kortfilm:

En kortfilm omhandler som regel en enkelt hændelse - eksempelvis en konflikt, en øjeblikssituation eller et bestemt tema fortalt ud fra en konkret episode

Der er ofte få personer med i en kortfilm.

Der optræder som regel markante, stærke og handlende personer i fortællingen.

Filmens budskab formidles ofte ved enkelhed og tydelige træk i udtrykket.

Der er ikke nødvendigvis tid til, at personerne i handlingen når at udvikle sig.

Kortfilm handler ofte om noget eksistentielt, der vedkommer alle.

Talesproget er kortfattet og komprimeret.

Kortfilm analyse. Foto: Shutterstock

På trods af ovenstående kortfilmdefinition kan det til tider stadig være vanskeligt at forstår, tolke og analysere hele handlingen i en kortfilm.

Af samme grund benytter mange seere sig af en analysemodel, når man ønsker at opnå en større forståelse for en kortfilm og dens tematikker.

Der findes en række forskellige analysemodeller i forbindelse med kortfilmanalyse, men konteksten er oftest den samme.

Herunder kan du se en typisk analysemodel for gennemgang af kortfilm.

Kortfilmanalyse
Præsentation

Hvad hedder filmen?

Hvilken genre er der tale om?

Hvem har lavet filmen?

Hvornår er den fra?

Referat

En kort genfortælling af filmens handling - dog uden at analysere eller tillægge gennemgangen personlige holdninger.

Tid og sted

Hvor og hvornår foregår filmen? I hvilken tidsalder og i hvilket miljø? Og hvordan kommer dette til udtryk (i billederne, kostumerne, sproget m.m.)

Kortfilm analyse. Foto: Shutterstock

Karakterer

Hvilke personer optræder i filmen? Hvem er filmens centrale personer - hovedperson og bipersoner?

Giv en personkarakteristik af de mest centrale personer. Hvem er helt, skurk og hvor ser man modsætninger? Sker der en udvikling med personerne gennem handlingen?

Konflikt

Hvori består filmens centrale konflikt? Hvad er problemet? Hvordan kommer det til udtryk? Bliver det løst?
Stil og virkemidler

Hvordan fortælles filmen? Hvordan er den opbygning? Hvilke scener og sekvenser består den af?

Gennemgå billedkompositionen:

Hvilke farver er brugt? Og hvilken symbolsk betydning har de?

Hvordan bruges lys? Og hvilken betydning har det for udtrykket?

Hvordan bruger man lyd? Er der tale om underlægningsmusik, voice over, ingen lyd? Hvilke lydeffekter bruges der og hvad betyder det for filmen?

Gennemgå de filmiske virkemidler så som:
Dramaturgi

Hvordan er filmens handlings- og spændingsforløb opbygget? Benyttes berettermodellen, aktantmodellen eller plot point-modellen?

Er slutningen åben eller lukket?

Kortfilm analyse. Foto: Shutterstock

Tema

Hvilket gennemgående tema/temaer behandles i filmen? Og hvordan kommer de til udtryk?
Budskab

Hvad er filmens budskab? Hvad ønsker instruktøren at fortælle?

Hvem er filmen målrettet? Hvem er modtageren og hvorfor?

Hvordan er stemningen og tonen i filmen? Dyster, eftertænksom, trist, positiv, underholdende eller problemfyldt?

Siger filmen noget om den tid, det er indspillet i? Hvad er særligt for denne tidsperiode?

Hvad siger genren om filmen?

Perspektivering

Kender du andre film, der minder om? Film med samme tema, indhold eller budskab?

Minder den om andre film af den samme instruktør?

Kender du nogle lignende film fra samme tidsperiode/genre? Hvad er særligt for denne genre? Og passer det på filmen?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kortfilmanalyse er en systematisk gennemgang af en række punkter og temaer, der optræder i en kortfilm. Analysen har til formål at få dig til at forstå filmen bedre og gøre dig i stand til at øjne temaer, budskaber og symboler, der måtte gennem sig i en kortfilm.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.title
Klippetempo | Filmcentralen / streaming af danske kortfilm og dokumentarfilm

# data[].attributes.attachment_link.description
Klippetempoet i en film er afhængig af, hvor lange indstillingerne er. Hvis indstillingerne er korte, er klippetempoet højt - hvis indstillingerne er lange, er klippetempoet lavt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kortfilm tilhører kategorien: fiktion. Den er baseret på en opdigtet historie eller en historie, som er inspireret af virkeligheden.Kortfilmen sammenlignes ofte med novellen, da de rummer nogle af de samme genretræk - blot indenfor for litteratur. En kortfilm tilhører som regel en undergenre. Det er dog tilladt at blande disse genrer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En kortfilm er, som der ligger i ordet, en kort film/video typisk på mellem 5 og 15 minutter, selvom der til tider er lidt uenighed om hvor lang en kortfilm i realiteten bør være. En kortfilm har oftest en meget mere personlig fortællemåde, da instruktøren ikke behøver følge, de konventionelle (mainstream) regler der tilhører den masseproducerede spillefilmsgenre.

Der findes dog nogle generelle træk for kortfilm, som er baseret på de allerede eksisterende kortfilms træk. Dog er det ikke altid alle træk, der er tilstede i hver specifikke kortfilm.

Genkendelige træk for kortfilm

En kortfilm er ofte dokumentarisk, eksperimental eller animeret.

En kortfilm sammenlignes i stil ofte med et digt. Kort og klart.

Filmen omhandler en enkelt hændelse, som fx kan være en øjeblikssituation, stemninger i et landskab eller den mere dokumentariske form, som fx ved at følge tilblivelsen af et bestemt redskab, eller et håndværk.

Der er oftest kun en eller meget få medvirkende i filmen. Disse karakterer er stærke og handlende personer i fortællingen.

Talesproget er komprimeret og kortfattet. Når sproget og dialogen endelig bruges er det vigtigt at hver enkelt replik er personspecifik, og på samme tid persondefinerende og persondifferentierende.

I en kortfilm behandles der ikke nødvendigvis nogle konflikter, som der gøres på samme måde i en spillefilm.

Der lægges ofte meget vægt på billedsiden i en kortfilm, da det er her størstedelen af fortællingen sker. Der arbejdes derfor meget med det filmtekniske og de filmsproglige virkemidler.

Filmens budskab formidles ofte med enkelhed i udtrykket.

Personerne i kortfilmen udvikler sig ikke nødvendigvis, da der ikke er plads (tid) til dette. Personerne vil ofte handle i overensstemmelse med deres kerne af egenskaber, men alligevel skal de kunne overraske seeren, som aldrig må kunne forudse, hvad de næste personen vil foretage sig er.

Personerne formidler ofte noget eksistentielt, der vedkommer os.

De syv parametre

Richard Raskins, professor ved Aarhus Universitet har skabt "de syv parametre", der definerer hvad en god kortfilm er og bør indeholde:

1. De bedste kortfilm har kun én hovedkarakter, og det er hans eller hendes historie, der er det centrale i filmen, og som instruktøren ønsker at fortælle.

2. De bedste dramatiske øjeblikke skabes af personer, som træffer meningsfyldte valg i samspil med andre.

3. Vi skal inden for de første få minutter kende vores hovedkarakter, og den eller de konflikter, historien er bygget på.

4. Filmens handling bør være lige så spændende for hørelsen som for synet.

5. I en del kortfilm spiller en genstand en meget central rolle i fortællingen.

6. Fortællingen i en kortfilm bør være så enkel og uden for mange detaljer. Der skal være god plads til at tilskueren kan fordybe sig, dvæle ved og være nysgerrig i forhold til historien.

7. I en vellykket kortfilm er alt der er overflødigt for handlingen, klippet væk! Det skal kun være koncentratet af fortællimgen, der er tilbage. Alt hvad der er uvæsentligt skal kasseres.

OBS! En kortfilm og en novellefilm er ikke det samme.

Eksempler på kortfilm

Læs også: Lav en filmanalyse

# data[].attributes.attachment_link.title
Kortfilm - hvad er det, og hvordan genkender du en kortfilm? Læs mere her

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor lang er en kortfilm? Hvad er forskellen på en kortfilm og en spillefilm? Hvad er de 7 parametre? Find svarende og mange flere lige her!

# data[].attributes.attachment_link.title
Analyse af kortfilm | Sådan laver du en kortfilm analyse | Studienet.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette er Studienets vejledning til kortilmanalyse, som er særlig velegnet for dig, der skal analysere kortfilm i Dansk eller Mediefag på gymnasiet. Kortfilm benyttes ofte i undervisningen i, fordi det (...)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En er en film, som i spilletid er kort. Længden af en kortfilm er der delte meninger om, men inddeles typisk i grupperne: under 60 minutter, under 45 minutter, under 34 minutter, 5-15 minutter og 3-4 minutter.

Model for gennemgang af kortfilm

Nævn ganske kort, at genren er en kortfilm

1. Hvad er filmens titel?

2. Hvad er årstallet for udgivelsen?

3. Hvad er filmens grundidé og indhold?
Giv her et resumé og tal kort om temaer og budskab. Hvordan passer titlen til kortfilmen?

4. Hvilken slags kortfilm er det?

Er den observerende? Er seeren fluen på væggen?

Er den reflekterende? Skal seerne reflektere over emnet/emnerne?

Er den forklarende? Bliver seeren undervist? Med speak? Hvordan?

Er den fortællende? For seeren fortalt en historie af en voice over?

5. Hvor stort er filmens univers i forhold til fantasiens univers?

6. Hvordan er filmens form?

Er den lineær? Begrund med berettermodellen.
Se også på, om der er varsler, forhindringer, forhalinger, suspense og komplikationer.

Er den cirkulær? Begrund med stjernen i cirklen.

7. Hvordan er filmens udtryk?
Udvælg i en eller to interessante scener, og beskriv hvilken effekt har de forskellige virkemidler har:

Er synsvinklen point of view, dvs. set fra en persons sted eller subjektiv, dvs. som gennem en persons øjne?

Er beskæringen supertotal, heltotal, halvtotal, halvnær eller nær?

For-, mellem- og baggrund? Hvad sker der?

Frø-, normal- eller fugleperspektiv? Hvilken stemning?

Er handlingen i eller uden for rammen af, hvad vi kan se?

Panorerer, traveller eller tilter kameraet? Hvilken effekt?

Kontinuitetsklip, eliptisk klip, krydsklip, montageklip eller matchklip?

Hvordan gøres der brug af lys, skygge og farver?

Hvordan gøres der brug af reallyd, effektlyd, lydbro og musik? Er der speak eller voice over?

Når du skriver en analyse, er det en god idé at benytte en glidende overgang fra punkt til punkt. Undgå at opstille besvarelserne med en ny punktliste.

Rigtig god fornøjelse.

# data[].attributes.attachment_link.description
En er en film, som i spilletid er kort. Længden af en kortfilm er der delte meninger om, men inddeles typisk i grupperne: under 60 minutter, under 45 minutter, under 34 minutter, 5-15 minutter og 3-4 minutter. Nævn ganske kort, at genren er en kortfilm Hvad er filmens titel?

# data[].attributes.attachment_link.title
The greatest English-padlet 9th grade HLS 2018-19

# data[].attributes.attachment_link.description
Made for Bastian and Thijs - and the rest of you ;-)

# data[].attributes.body
Linjer
y=
f(x)=

# data[].attributes.headline
Unge strejker fra skole for en bedre fremtid

# data[].attributes.subject
Unge strejker fra skole for en bedre fremtid

# data[].attributes.attachment_link.title
Unge invadere torvet for en bedre fremtid

# data[].attributes.attachment_link.description
Fakta om klimaet. Her finder du de hårde kendsgerninger om klodens tilstand.

# data[].attributes.body
I alt 2 timer,
men 20 min. pr. person
Del prøven op i 3 dele
1 del havd skal vi snakke om
2. del hvad har jeg fundet ud af, grafer mm.
3. del kontlution og perspektivering
4. del spørgsmål fra lære

Lav en problem stilling som skal svares på til prøven. Under problemstillingen skal der skrives arbejdesspørgsmål. Skriv så få spørgsmål som muligt, men de skal stadig være vildt gode

Cencer og lære går undt mellem grupperne derfor er prøven delt op. De stiller et spørgsmål, som man i gruppen har tid til at snakke om spørsmålet enden cencer og lære kommer hen til gruppen.

Husk at:
Lave mange produkter Perspektivere
Del prøven op i 3/4 dele

# data[].attributes.body
-Handlingsrefaret
-Læs op på forfatter
-læs op på tid
-Genere: hvorfor?
-Komposition
-tid sted og millijø
-Person galleri(først overfladiske -det indre)
-Sporget(refarencer?,gamellt eller nyt?,tungt?mange tillægsord? humor?
-Temaer

# data[].attributes.attachment_link.description
Masser af online undervisningsforløb til danskundervisningen. Stort bibliotek med tekster til udskolingen. Opgaver i dansktræning.

# data[].attributes.body
The Fault In Our Star

# data[].attributes.body
Interresse:
https://groenforskel.dk/blogs/
Perosnlig:
http://geggo.dk

# data[].attributes.body
Kajs Kanal

# data[].attributes.attachment_link.description
Sign in now to see your channels and recommendations!

# data[].attributes.body
Noget at kæmpe for

# data[].attributes.body
Analyse og fortolkning

# data[].attributes.body
Udfald:
Muligheder for resultater
For at finde resultat gang tallene sammen.
Intavaler:
Guppere tallene 1-5
5)inklosiv
)5 ekslosiv
For at lave om til % skal du dividere brøken og gang med 100.

Hvis der står
eller: så skal tallene pludses
og: skal tallebe ganges

Personlingsandsynlighed:
Hvem vinder i en fodboldkamp?
Man kan ikke kun bruge matematik, man bliver også nød til at tage hensyn til hvem der spiller, hvor.

# data[].attributes.body
Outline

# data[].attributes.body
-Husk formelsamling. Den lille og en stor. Download den.
- Tjek om geogebra, wordmat og excel virker
-Husk den gode lommeregner
-Selvom at du er usikker på hvordan man gør så skriv det ned. alligevel ned. SVAR ALT
-En side på hver side. Stor fed tittel. Tal og tekst.
-Skriv når der der et nyt spørgsmål 1.1. TYDELIGT.
-Aftsand.
-ALDIG TO REGNESTYKKER PÅ EN LINJE
-Uden spørgsmål.
-Skriv udregning
-Skriv en beskrivelse
-
hvordan finder man helheden?

35%=......
hvad er 100%?

# data[].attributes.body
-Mest mugligt på kort tid

-Få personer

-Den starter i en medie res

-Den må højst vare 30 min.

-Lidt lige som en novelle men mest en kortprosa

-Der er en tredje dims(hatten i kortfilmen sommersøndag)

-plot( der er det som filmen handler om)

-karakterdrevende

-Eller plotdrevende

# data[].attributes.body
Ønskeseddel

Jeg ønsker mig

o  Oplevelser(som rejser og efterskole)

o  En lejlighed

o  Et kørekort

o  En tur til Berlin med Jose og Anna

o  Et Kamera

# data[].attributes.body
Kort prosa

# data[].attributes.body
https://tysk.gyldendal.dk/Indgange/Themen/Sport/Extremsport/Nichtfuerjeden/Extremsport.aspx
(ekstremsport)

# data[].attributes.body
Studievalgsportfolio

# data[].attributes.body
9/11

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når danskerne går til valg den 1. november 2022, kan de stemme på hele 14 partier. Men hvad står de hver især for?

Nedenfor følger en introduktion til de opstillingsberettigede partier, deres partiledere og politiske grundlag.

Socialdemokratiet (S)

Socialdemokratiet blev oprettet som et såkaldt arbejderparti med det formål at organisere arbejderklassen på et socialistisk grundlag, der skulle sikre alle danskere demokratiske rettigheder og retfærdige levevilkår.

De grundlæggende værdier i Socialdemokratiet er frihed, lighed og solidaritet. Der bør være en socialt retfærdig fordeling af goder i samfundet og dermed lige muligheder for alle - uanset køn, socialklasse og etnisk baggrund. Det betyder, at samfundets svage sikres, og at alle bidrager til fællesskabet.

Partiet har i mange år været regeringsbærende, senest fra 2019 til nu. De centrale mærkesager har på det seneste været mulighed for tidlig tilbagetrækning for nedslidte (Arne-pensionen), grøn omstilling og større lighed mellem landsdelene.

De seneste to år er det gået kraftigt tilbage for Socialdemokratiet, og flere nye meningsmålinger peger på dødt løb mellem rød og blå blok frem mod et kommende valg.

Venstre (V)

Venstres politiske program bygger på liberale værdier og en holdning om, at mennesker bedst trives ved "frihed under ansvar". Det er op til den enkelte at tage ansvar for sit liv og for fællesskabet - samtidig med, at partiet understreger, at der skal være balance mellem frihed og fællesskab.

Venstre lægger principielt særlig vægt på de grundlæggende rettigheder som personlig frihed, privatlivets ukrænkelighed, privat ejendomsret, trosfrihed, ytringsfrihed, forsamlingsfrihed, foreningsfriheden og erhvervsfriheden.

Som regeringsbærende parti i størstedelen af de sidste 20 år har Venstre imidlertid i værdipolitikken indgået en lang række aftaler, som er blevet kritiseret for i praksis at indskrænke netop frihedsrettighederne. Særlig friheden for friskoler og trossamfund er blevet indsnævret i bestræbelsen på at inddæmme de islamistiske bevægelser og sikre kvinders frihed og ligestilling.

I 2019 kom Jakob Elleman-Jensen til roret ved et kaotisk formandsskifte, og siden har konflikter præget partiet, hvilket har resulteret i, at blandt andre Lars Løkke Rasmussen (M), Marcus Knuth (KF) og Inger Støjberg (DD) har forladt Venstre.

Dansk Folkeparti (DF)

Det var blandt andre Pia Kjærsgaard og Kristian Thulesen Dahl, tidligere medlemmer af Fremskridtspartiet, der stiftede Dansk Folkeparti i 1995. Partiet ønskede at frigøre sig fra liberalisme og socialisme og ville værne om de ting, "der gør Danmark til et af verdens bedste lande".

Siden 2001 har Dansk Folkeparti været støtteparti for en række borgerlige regeringer, og det har givet mulighed for at opnå store indrømmelser på de to vigtigste mærkesager: Ældre- og udlændingepolitikken.

Særligt på udlændingeområdet er politikken blevet strammet i en grad, så religionsfriheden ifølge partiet selv er blevet indskrænket. Flere såkaldte imamlove har haft til formål at indskrænke mulighederne for muslimske trossamfund, men i praksis har det dog ofte haft de største konsekvenser for andre trossamfund, frikirker og friskoler.

I de senere år har Dansk Folkeparti været præget af en lang række interne konflikter, som har fået flere folketingsmedlemmer til at forlade partiet, og som samtidig er gået hårdt ud over partiets vælgeropbakning. Som konsekvens af partiets krise trak Kristian Thulesen Dahl sig som formand i 2021. Han blev i 2022 erstattet af Morten Messerschmidt, som indtil nu ikke har været i stand til at vende partiets nedtur.

Enhedslisten (EL)

Partiet Enhedslisten var oprindeligt et samarbejde mellem Venstresocialisterne (VS), Danmarks Kommunistiske Parti (DKP) og Socialistisk Arbejderparti (SAP), men kun to år efter, i 1991, blev listen omdannet til et egentligt parti. Enhedslisten har, som det eneste parti i Folketinget, ingen formand - det ledes formelt set kollektivt. Dog er Mai Villadsen politisk ordfører og dermed de facto partileder.

Enhedslisten arbejder på at skabe et samfund, der sætter lighed, solidaritet, frihed og økologisk ansvarlighed i højsædet. Spørgsmålet om, hvordan man når de mål, er jævnligt til debat. Blandt andet har der flere gange været diskussion om, hvilken rolle revolutionen skulle spille, i hvilket omfang Enhedslisten vil afskaffe den private ejendomsret, og hvordan man skal forholde sig til politi og forsvar.

Udlændinge- og integrationspolitik har også været et varmt debatemne for Enhedslisten - særligt forholdet mellem religion og samfund. Partiet ønsker kirke og stat adskilt og betragter religion som en privatsag, der er samfundet uvedkommende.

Radikale Venstre (R)

Radikale Venstre opstod som resultat af en splittelse af partiet Venstre i maj 1905. Partiets første program lød blandt andet på dansk neutralitet, nedsættelse af militærudgifterne samt frihed i undervisning og åndsliv. I dag er særligt demokrati og humanisme i fokus.

Partiet kalder sig socialliberalt og bygger på principperne om folkestyre, demokrati, frihed, fællesskab og bæredygtighed. Dertil består værdigrundlaget af emner som internationalt engagement og tillid til en markedsøkonomi i samspil med det offentlige og økologisk bevidsthed.

I udlændingepolitikken står partiet i dag særligt i opposition til de stramninger, som Venstre, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti har gennemført. Partiet er modstander af tildækningsforbuddet (burkaloven), stramninger af reglerne for friskoler med mere. Radikale Venstre anerkender kristendommens historiske rolle for udviklingen i Danmark, men mener også, at "sekulariseringsprocessen skal føres til ende", og på længere sigt skal kirke og stat adskilles. Faget kristendomskundskab i folkeskolen skal gøres til en religions- og filosofiundervisning - og være obligatorisk.

I oktober 2020 trak Morten Østergaard sig som politisk leder af partiet efter en sag om seksuel krænkelse af en partifælle, som han først forsøgte at skjule. Efter et internt krisemøde i partiet blev Sofie Carsten Nielsen valgt som ny politisk leder. Året efter, i 2021, forlod profilerne Ida Auken (S) og Jens Rohde (KD) begge partiet inden for samme uge på grund af "en for konfrontatorisk linje på blandt andet udlændingeområdet".

Det Konservative Folkeparti (K)

Partiet var i mange år i stor krise og fik et historisk dårligt valg i 2015 med blot 3,4 procent af stemmerne. Langsomt har partiet arbejdet sig tilbage med Søren Pape Poulsen i spidsen. De seneste år er partiet ligefrem gået markant frem i meningsmålingerne, og partiet og Venstre har skiftevis ligget foran hinanden siden 2020. Med den opbakning i ryggen gik formanden i august 2022 frem på et pressemøde og annoncerede sit kandidatur som statsminister.

"Vi skal passe på Danmark, vores værdier og identitet. Det går jeg til valg på, og det gør jeg som statsministerkandidat," sagde Pape. Dermed har blå blok to statsministerkandidater til det kommende folketingsvalg.

Familien er udgangspunktet for et velfungerende samfund, hedder det i partiprogrammet. Det understreger også Danmarks 1000-årige kristne samhørighed, der har skabt grundlaget for åbenhed og religionsfrihed i nutiden. Programmet fremhæver derudover blandt andet, at hensynet til ofre skal veje tungere end hensynet til kriminelle, at man skal værne om miljøet, og at forsvaret skal styrkes. I værdi-, udlændinge- og retspolitikken har partiet de senere år markeret sig som mere nationalkonservativt end liberalkonservativt.

Socialistisk Folkeparti (SF)

Striden i Danmarks Kommunistiske Parti om, hvor selvstændigt man skulle forholde sig til Sovjetunionen, førte til en splittelse og dermed grundlaget for Socialistisk Folkeparti, der ønskede at "indføre socialismen med demokratiske midler".

Socialisme i SF handler primært om at give borgerne større magt over eget liv og over samfundsudviklingen i form af udvidelse af demokratiet. Det politiske mål er at opnå en høj grad af lighed og social sikkerhed, og så er SF et grønt parti, der ønsker at tænke miljøhensyn og grøn omstilling ind i alle beslutninger.

Værdipolitisk har SF som de fleste andre partier bevæget sig mod en strammere linje de seneste år, hvor man har lagt sig tæt på Socialdemokratiet eksempelvis i spørgsmålet om at stille krav til indvandrere og flygtninge og begrænse indvandringen.

Liberal Alliance (LA)

Da partiet blev stiftet i 2007 af Naser Khader, Anders Samuelsen og Gitte Seeberg, var det under navnet Ny Alliance. I 2008 skiftede det til Liberal Alliance og fik et nyt principprogram med et mere liberalt udgangspunkt og mærkesager som vækst, mindre statsindblanding, mere personlig frihed, lavere skat samt mere for pengene i den offentlige sektor.

For Liberal Alliance er topprioriteten den personlige frihed. Desuden mener partiet, at regeringen bør overlade meget af den offentlige drift til den private sektor. Værdipolitisk har man bevæget sig væk fra slagordet under Ny Alliance, "nok er nok", brugt om Dansk Folkepartis indflydelse på udlændinge- og retspolitikken. Liberal Alliance er gået fra at advokere for "åbne grænser og lukkede kasser" til i dag at bakke op om en restriktiv udlændinge- og retspolitik.

Alternativet (AL)

Alternativet blev stiftet af Uffe Elbæk, tidligere kulturminister og folketingsmedlem fra Radikale Venstre. Hans ønske var at ændre den politiske kultur i Danmark. Alternativet er bygget op om seks kerneværdier, der både bruges som rettesnor for dets arbejdsprocesser og for politiske udspil.

Kerneværdierne er mod, gennemsigtighed, ydmyghed, generøsitet, empati og humor. Målet er, at disse værdier skal være tydelige i alt, hvad partiet gør. Det har dog i praksis vist sig vanskeligt at håndhæve, og der har i de første leveår været store interne problemer med ledelse og en "festkultur", hvor medarbejdere har følt sig chikaneret af overordnede.

Alternativet blev i 2015 valgt ind i Folketinget for første gang med den altoverskyggende mærkesag miljø og bæredygtighed.

Efter en tumultarisk periode i partiet meldte partistifter Uffe Elbæk sig ud af partiet i marts 2020. Det samme gjorde profiler som Rasmus Nordqvist (SF) og Sikandar Siddique (FG). I november samme år trak Josefine Fock sig som politisk leder med øjeblikkelig virkning. Dette efterlod Torsten Gejl som Alternativets eneste folketingsmedlem indtil september 2022, hvor Uffe Elbæk igen meldte sig under fanerne hos partiet - dog uden at genopstille ved det aktuelle folketingsvalg.

I februar 2021 blev Franciska Rosenkilde valgt som ny politisk leder, og i september 2022 fusionerede Alternativet med Grøn Alliance, som er det tidligere Veganerpartiet.

Nye Borgerlige (NB)

Nye Borgerlige blev stiftet af tidligere konservativt byrådsmedlem i Helsingør Pernille Vermund (NB) og Peter Seier Christensen (NB) som et nyt konservativt parti. De blev opstillingsberettigede i 2016 og var for første gang med til valg under kommunalvalget i 2017. Her fik partiet valgt et byrådsmedlem ind i Helsingør Byråd.

Nye Borgerlige anser sig selv for at være et konservativt parti, men låner fra andre politiske partier og ideologier i deres principprogram. De går ind for en øget privatisering af den offentlige sektor og mener blandt andet, at skattesystemet bør simplificeres, og selskabsskatten afskaffes.

Partiet er meget indvandrer- og islamkritisk og går ind for en strengere udlændingepolitik end den aktuelle, blandt andet et fuldstændigt asylstop og at udlændinge ikke skal kunne modtage offentlig understøttelse.

De seneste par år har partiet oplevet en øget tilslutning i antal medlemmer. Fra 6000 i 2020 til 17.700 i år.

Kristendemokraterne (KDem)

Kristendemokraterne (dengang Kristeligt Folkeparti) blev stiftet i 1970 med fokus på kampen mod fri abort og frigivelsen af pornografi. Ved jordskredsvalget i 1973 kom partiet ind i Folketinget med syv mandater. Partiet var repræsenteret indtil 1994, kom i Folketinget igen i 1998, men røg atter ud ved valget i 2005. Det tidligere konservative folketingsmedlem Per Ørum Jørgensen repræsenterede kortvarigt Kristendemokraterne i Folketinget fra 2010 til 2011, men partiet har siden uden held kæmpet for at komme over spærregrænsen ved valg.

Partiets navn blev i 2003 ændret fra Kristeligt Folkeparti til Kristendemokraterne og partibogstavet fra Q til K. Politikken er baseret på det kristne livs- og menneskesyn med fokus på næstekærlighed.

Partiet kalder sig børnenes og familiernes parti og har grundlæggende en konservativ tankegang, hvor familien er centralt omdrejningspunkt for den enkelte og samfundet. Kristendemokraterne lægger stor vægt på det sociale ansvar for samfundets svageste, ligesom man arbejder for bedre og mere miljøvenlige transportmuligheder og en øget genbrug af ressourcer.

I 2021 blev Jens Rohde, tidligere medlem af De Radikale, en del af partiet. Hermed fik partiet en plads i Folketinget. Dernæst fulgte en intern konflikt i Kristendemokraterne om, hvordan partiet skulle stille sig i abort-spørgsmål. Det resulterede i daværende landsformand Isabella Arendts pludselige afgang fra partiet. Marianne Karlsmose er nu fungerende landsformand.

Siden konflikten er partiets officielle standpunkt vedrørende abort-spørgsmål uklart. I 2021 fremlagde man en såkaldt 2030-plan, som på den ene side siger, at kvinders ret til abort ikke må kompromitteres eller begrænses, og på den anden side at partiet vil arbejde for at nedbringe aborttallet. Dette flugter ikke helt med ordene i principprogrammet fra 2008, hvor det stadig hedder, at "abort er overgreb på menneskeliv og principielt problematisk".

Frie Grønne (FG)

Frie Grønne brød i 2020 ud af Alternativet med folketingsmedlem Sikandar Siddique i front og debuterer således ved næste folketingsvalg. Partiet tæller også Suzanne Zimmer, som ligeledes blev valgt ind for Alternativet ved sidste Folketingsvalg. Indtil september 2022 var Alternativets grundlægger, Uffe Elbæk, desuden en del af Frie Grønne.

Ligesom Alternativet promoverer Frie Grønne sig på en grøn klimapolitik - dog med et klart antiracistisk og identitetspolitisk tvist. Frie Grønne betegner sig som et venstrefløjsparti, selvom det hverken abonnerer på socialismen eller kommunismen. Derimod tager det udgangspunkt i, hvad Sikandar Siddique ved præsentationen af partiet beskrev som "moderne, solidarisk anarkisme".

Det er lykkedes partiet at indhente de 20.182 vælgererklæringer, som det kræver at stille op, men Frie Grønne ligger endnu langt fra spærregrænsen ifølge de seneste meningsmålinger.

Danmarksdemokraterne (DD)

Danmarksdemokraterne blev præsenteret af tidligere Venstre-politiker Inger Støjberg i juni 2022. En uge senere, den 1. juli, havde partiet indsamlet de 20.182 vælgererklæringer, som skal til for at blive opstillingsberettiget. Det er rekord i dansk politik.

Partiet har for nuværende få officielle medlemmer. I august fremlagde partiet dog en liste med kandidater til det kommende folketingsvalg, og heraf er 7 allerede medlemmer af folketinget - oprindeligt valgt ind for Dansk Folkeparti og Venstre - hvilket i skrivende stund gør partiet større end Dansk Folkeparti.

Partiet skriver på hjemmesiden, at det ikke er muligt at oprette partiet som medlemsorganisation inden et kommende folketingsvalg, men at man indtil videre kan oprette sig som "ven af partiet".

Ifølge Støjberg er det et borgerligt parti med "en stram udlændingepolitik", men partiet vil ikke fremlægge et mere konkret partiprogram før efter det kommende folketingsvalg. Partiet har dog igennem Peter Skaarup, meddelt, at det vil tilslutte sig politiforliget fra 2020. Forliget sikrede blandt andet 450 nye betjente og 20 nye nærpolitienheder rundt om i landet. Venstre med daværende retsordfører Inger Støjberg blev dengang ikke en del af forliget.

Moderaterne (M)

Partiet blev til på foranledning af tidligere Venstre-statsminister Lars Løkke Rasmussen, som er politisk leder og formand og eneste folketingsmedlem for partiet. Stiftelsen af Moderaterne er et resultat af internt opgør i Venstres formandskab mellem Kristian Jensen og Løkke Rasmussen, som endte med, at begge fratrådte deres poster.

Lars Løkke Rasmussen meldte sig den 1. januar 2021 ud af Venstre og startede kort efter et såkaldt "Politisk Mødested". Siden meddelte han, at intentionen var at stifte et nyt dansk parti, som vil samle magten omkring midten af dansk politik uden fløjpartiernes indflydelse.

På lokalt plan har partiet en regional bestyrelse repræsenterende hver af de 10 storkredse. Blandt partiets folketingskandidater er partisekretær Jakob Engel-Schmidt, kommunikationsrådgiver Jeppe Søe og tidligere teaterchef Jon Stephensen.

Partier, der før har siddet i Folketinget:

Centrumdemokraterne

Danmarks Kommunistiske Parti

Danmarks Retsforbund

Dansk Samling

Slesvigsk Parti

Danmarks

Nationalsocialistiske Arbejderparti

De Uafhængige

Liberalt Centrum

Venstresocialisterne

Fremskridtspartiet

Fælles Kurs

*Artiklen er senest opdateret i oktober 2022. Partiernes medlemstal er de senest tilgængelige, opgjort i enten 2020, 2021 eller 2022.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvilke partier findes der egentlig i Danmark, hvem er partilederne, og hvad står de hver især for? Se det samlede overblik her

# data[].attributes.body
Fremlæggelse

# data[].attributes.body
117 spørgsmål og svar om EU

# data[].attributes.body
Dansk humor er vejen frem i livet.

# data[].attributes.body
burkafornud-essay

# data[].attributes.body
Idræt og samarbjde.
Fysik træning
Redskabaktiviteter

# data[].attributes.body
Analyse