# data[].attributes.headline
Musik har sin egen Padlet-side. Find en masse musikressourcer her!!

# data[].attributes.subject
Musik har sin egen Padlet-side. Find en masse musikressourcer her!!

# data[].attributes.body
Her finder du CFU's fagside med hensyn til musik https://padlet.com/Leonhard/7crtvcmcan

# data[].attributes.body
Her finder du vores superduper program til Musiklærernes dag den 3. maj 2023: https://www.ucl.dk/efteruddannelser-og-kurser/kurser-og-konferencer/kurser/musiklaererens-dag-2023

# data[].attributes.headline
Klaverpuslespil - lær om toner og akkorder vejledning

# data[].attributes.subject
Klaverpuslespil - lær om toner og akkorder vejledning

# data[].attributes.body
Hos CFU kan du låne klaverpuslespil af træ til alle dine elever. Og hvad kan man så bruge det til? Find svaret i denne PDF. Lån klaverpuslespil til alle i klassen hos mitcfu.dk

# data[].attributes.headline
Se vores udlånsmaterialer til eleverne i billedkunst og H&D

# data[].attributes.subject
Se vores udlånsmaterialer til eleverne i billedkunst og H&D

# data[].attributes.body
http://mitCFU.dk/lnkyj6g

# data[].attributes.body
Antologi der vil give læreren i valgfaget billedkunst viden og inspiration til undervisningen samt forslag til en række konkrete og praksisnære undervisningsforløb.
Lån til dig selv - http://kortlink.dk/2g742

# data[].attributes.body
Billedkunst- og H&D-lærer Heidi Bruus har lavet en Padlet, som tager udgangspunkt i, hvad du kan lave med materialekassen: https://padlet.com/Leonhard/vh65ozswl0ycew4e
Hun har også et introkursus målrettet materialekassen og dens brug til oktober 2022 hos CFU - http://kortlink.dk/2g73m

# data[].attributes.headline
Gelliprint - lån materialesæt til din billedkunst- eller H&D-undervisning

# data[].attributes.subject
Gelliprint - lån materialesæt til din billedkunst- eller H&D-undervisning

# data[].attributes.body
Lån materialekassen hos CFU - http://kortlink.dk/2g73c
Se vores øvrige udlånsmaterialer til eleverne i billedkunst og H&D her: http://mitCFU.dk/lnkyj6g

# data[].attributes.headline
Lærervejledning til prøven i billedkunst

# data[].attributes.subject
Lærervejledning til prøven i billedkunst

# data[].attributes.body
Hæftets oversigter og praktiske skemaer giver bud på, hvordan prøven kan organiseres og tilrettelægges på den enkelte skole.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bliv klar til prøven

Lærervejledning til prøven i Billedkunst

I dette lille hæfte har vi samlet portalens prøveoplæg, vejledning og gode råd til lærere, som skal føre elever til prøve i Billedkunst. Hæftets oversigter og praktiske skemaer giver bud på, hvordan prøven kan organiseres og tilrettelægges på den enkelte skole.

Med hæftet kan lærere få overblik over prøvens faser og krav til lokaler, materialer, tidsforbrug og meget mere. Eksempler på prøveoplæg og arbejdsark kan inddrages i planlægningen og forberede både lærere og elever på prøven i valgfaget.

Samlet i illustreret hæfte, får du:

Overblik over prøvens faser

Råd og vejledning om organisering og tidsforbrug

Fire prøveoplæg

Kopiark til eleven

Skabeloner til lærer og censor

Tekst og prøveoplæg findes også på billedkunst.gydendal.dk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lærervejledning til prøven i Billedkunst af Lykke Andersen m.fl.

# data[].attributes.attachment_link.description
Køb Lærervejledning til prøven i Billedkunst af Lykke Andersen m.fl. (Bog) hos Gyldendal Uddannelse

# data[].attributes.headline
Materialesæt fra CFU til idrætsundervisning

# data[].attributes.subject
Materialesæt fra CFU til idrætsundervisning

# data[].attributes.body
Her er nogle nedslag i forbindelse med CFU's materialesæt på idrætsområdet - også Pickleball. Disse materialesæt kan lånes til elevaktiviteter.
http://mitCFU.dk/lnkyjfy

# data[].attributes.body
Pickleball kan lånes til elevaktiviteter - og du finder et kort introduktionskursus hos CFU til august 2022 her
http://kortlink.dk/2g738
For gratis lån - tjek posten ovenfor.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pickleball Rules | The Definitive Beginner's Resource to How to Play Pickleball

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du nyheder fra DR og alle vores TV og Radio kanaler live og on demand - når du har lyst.

# data[].attributes.body
Med arbejdsbogen får eleverne praktiske billedopgaver og faglige tekster med kunsthistoriske og aktuelle . Lån til dig selv. http://kortlink.dk/2g743

# data[].attributes.attachment_link.title
Billedkunst - valgfag og prøve af Marlene Muhlig m.fl.

# data[].attributes.attachment_link.description
Køb Billedkunst - valgfag og prøve af Marlene Muhlig m.fl. (Bog) hos Gyldendal Uddannelse

# data[].attributes.body
Yoga, idræt og musik ? En spændende idé? Ja, det er det ifølge Anna Kjærsgaard og hendes to bøger "Her er jeg – sang, musik og yoga" og "Mærk magien" - http://kortlink.dk/2g74r . Lån også materialer til eleverne her - http://kortlink.dk/2g74r

# data[].attributes.attachment_link.description
Hold dig opdateret. Få de seneste nyheder og bedste historier. Læs nyheder fra Madkundskab Mellemtrin her

# data[].attributes.attachment_link.title
Håndværk & Design undervisningsmateriale | DR Skole | DR

# data[].attributes.attachment_link.description
Gratis undervisningsmateriale og -forløb til folkeskolen. Få inspiration til din undervisning i håndværk & design. Find og hent alt materiale her

# data[].attributes.body
Bogen er velegnet som et opslagsværk i 5.-6. klasse og som taskebog til valgfag i 7.-8 klasse, hvor de introducerede teoretiske begreber skal være på plads, når eleverne skal til prøve i faget efter 8.klasse. Køb eller lån til dig selv hos CFU - http://kortlink.dk/2g74f

# data[].attributes.attachment_link.title
Madkundskab - En teoribog af Helle Brønnum Carlsen

# data[].attributes.attachment_link.description
Køb Madkundskab af Helle Brønnum Carlsen (Bog) hos Gyldendal Uddannelse

# data[].attributes.body
Landbrug & Fødevarer
Madkundskabsforum

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Som frivillig instruktør på en Madskole giver du viden om madlavning, kost og sund livsstil videre til børn og unge. Samtidig får du en uforglemmelig oplevelse med en masse glade børn, der har glædet sig til at lave lækker mad i sommerferien.

Et læremiddel, der består af en lærervejledning, et elevhæfte og en opskriftsbase. Gennem en række aktiviteter tilegner eleverne sig viden og færdigheder, der gør dem i stand til at vælge og...

Børnene på Madskoler, som afholdes hvert år landet over, har stillet en masse interessante spørgsmål om mad, klima og sundhed. Vi har samlet disse spørgsmål og svarene på dem her.

Madkundskab fortjener en bedre plads på skoleskemaet.

Sådan lyder det overordnede råd. Der er yderligere ni råd, og der er udarbejdet et omfattende undervisningsmateriale til 5. - 6. klasse om hvordan, rådene skal forstås og efterleves.

Her finder du link til Fælles Mål og en række lettilgængelige læremidler.

# data[].attributes.attachment_link.description
Som frivillig instruktør på en Madskole giver du viden om madlavning, kost og sund livsstil videre til børn og unge. Samtidig får du en uforglemmelig oplevelse med en masse glade børn, der har glædet sig til at lave lækker mad i sommerferien. Et læremiddel, der består af en lærervejledning, et elevhæfte og en opskriftsbase.

# data[].attributes.body
Lån til dig selv hos CFU eller køb

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi er et forlag i vækst, grundlagt i 2004 og indtil videre modtager af tre Gazeller fra Dagbladet Børsen. Vores profil er bred, og grundtanken er, at vi ikke lader os begrænse af hverken genre, stil eller format - vores fokus er kvaliteten i den enkelte udgivelse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Du søgte efter hjemmelavet juleslik - Turbine

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi er et forlag i vækst, grundlagt i 2004 og indtil videre modtager af tre Gazeller fra Dagbladet Børsen. Vores profil er bred, og grundtanken er, at vi ikke lader os begrænse af hverken genre, stil eller format - vores fokus er kvaliteten i den enkelte udgivelse.

# data[].attributes.body
Du får både opskrifter til det slik, vi kender, børnenes favoritter, den særlige slik, vi spiser til jul og opskrifter på romantisk slik, på lidt sundere slik, som vi med god samvittighed må spise om mandagen – og meget mere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
De fleste af os er ellevilde med slik og søde sager. Slik findes i tusindvis af variationer - de syrlige, de knasende, de bløde, de sjove, de hårde, de salte ... Slik kan i den grad samle os og er en fast ingrediens i opskriften på danskernes elskede hygge. Vi er faktisk så vilde med slik i Danmark, at vi spiser 6,6 kilo slik i gennemsnit om året pr person.

Vi kender alle den sædvanlige skål med slik, der rammer bordet hver fredag, og hvorfor ikke lave det selv? Med denne bog i hånden kan du lave de bedste varianter hjemme i eget køkken.

Du får både opskrifter til det slik, vi kender, børnenes favoritter, den særlige slik, vi spiser til jul og opskrifter på romantisk slik, på lidt sundere slik, som vi med god samvittighed må spise om mandagen - og meget mere.

Bogens opskrifter er inddelt efter sværhedsgrad med 1-3 karameller, og der er symboler ved de mange af bogens opskrifter, der gør det muligt at servere vegansk slik.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hjemmelavet slik - Martin Wiese - Turbine

# data[].attributes.attachment_link.description
De fleste af os er ellevilde med slik og søde sager. Slik findes i tusindvis af variationer - de syrlige, de knasende, de bløde, de sjove, de hårde, de salte ... Slik kan i den grad samle os og er en fast ingrediens i opskriften på danskernes elskede hygge.

# data[].attributes.body
Teori og praksis har en central placering i bogen, og der er lagt vægt på fagets formål og den fagdidaktik, som er vigtig i faget. Bogen rummer et væld at billeder og ideer. Køb eller lån til dig selv hos CFU - http://kortlink.dk/2g749

# data[].attributes.attachment_link.title
Håndværk og design - et fag i skolen af Ove Krog Eskildsen m.fl.

# data[].attributes.attachment_link.description
Køb Håndværk og design - et fag i skolen af Ove Krog Eskildsen m.fl. (Bog) hos Hans Reitzels Forlag

# data[].attributes.headline
Praktiske opgaver i materialelære og værkstedskendskab med instruktionsvideoer via QR-koder

# data[].attributes.subject
Praktiske opgaver i materialelære og værkstedskendskab med instruktionsvideoer via QR-koder

# data[].attributes.body
Køb eller lån til dig selv hos CFU http://kortlink.dk/2g74a

# data[].attributes.attachment_link.title
Håndværk & design - valgfag og prøve af Lene Pors m.fl.

# data[].attributes.attachment_link.description
Køb Håndværk & design - valgfag og prøve af Lene Pors m.fl. (Bog) hos Gyldendal Uddannelse

# data[].attributes.body
http://www.meloni.dk/varekort.php?id=477. Bogen henvender sig til håndværk og designlærere, der underviser på skolens mellemtrin, men kan også bruges som en faglig inspirationsbog til valgfaget i håndværk og design. Lån evt. til dig selv hos CFU - http://kortlink.dk/2g74c

# data[].attributes.headline
Sy. Lær at sy hverdagstøj efter dine egne mål

# data[].attributes.subject
Sy. Lær at sy hverdagstøj efter dine egne mål

# data[].attributes.body
SY er grundbogen til dig, der gerne vil sy til dig selv, men som ikke orker at skulle bøvle med belægning, mønstre og fitting. Køb eller lån til dig selv hos CFU - http://kortlink.dk/2g74d

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Har du arvet en symaskine fra din farmor? Fik du en symaskine i konfirmationsgave, eller har du bare en symaskine stående i bunden af skabet, fra "dengang du var kreativ"? Mister du pusten, når du tænker på, hvor du skal starte og slutte, og hvad betyder trådretning, trådspænding og undertråd egentlig?

Bare rolig - alt det lærer du nu. Skuldrene ned, foden på trykfoden.

SY er grundbogen til dig, der gerne vil sy til dig selv, men som ikke orker at skulle bøvle med belægning, mønstre og fitting. Den er til dig, der gerne vil i gang med at sy, men ikke ved, hvor du skal starte, men den er også til dig, der har fået syet dig op i et teknisk hjørne af indsnit og belægning og bare gerne vil sy for sjov igen og sætte kreativiteten fri. Her handler det nemlig om lækkert hverdagstøj, som du syr efter dine helt egne mål. Du kan sy med, om du er høj eller lav, tyk eller tynd, og lige meget hvilken type maskine du har. Her er der ingen mystiske teknikker, for det skal være let at gå til, så der er tid til alt det sjove: at gøre det til dit eget.

Bogen indledes med et afsnit om stoftyper, sting, gode råd og grundteknikker, samt hvordan du måler dig selv, så du er sikker på, at det passer, og tegner et mønster. Herefter er alle 16 mønstre lavet med trin for trin-billeder til sammensyningerne og med tips og tricks til, hvordan du "hacker" mønsteret.

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du arvet en symaskine fra din farmor? Fik du en symaskine i konfirmationsgave, eller har du bare en symaskine stående i bunden af skabet, fra "dengang du var kreativ"? Mister du pusten, når du tænker på, hvor du skal starte og slutte, og hvad betyder trådretning, trådspænding og undertråd egentlig?Bare rolig - alt det lærer du nu.

# data[].attributes.headline
DR Skole - idræt. Flere temaer tages op - herunder dans

# data[].attributes.subject
DR Skole - idræt. Flere temaer tages op - herunder dans

# data[].attributes.attachment_link.title
Idræt undervisningsmateriale | DR Skole | DR

# data[].attributes.attachment_link.description
Gratis undervisningsmateriale og -forløb til folkeskolen. Få inspiration til din undervisning i idræt. Find og hent alt materiale her

# data[].attributes.headline
Boldspilsundervisning i skolen. Didaktik og læring i teori og praksis

# data[].attributes.subject
Boldspilsundervisning i skolen. Didaktik og læring i teori og praksis

# data[].attributes.body
Inspiration til udvikling af undervisning og aktivitet til glæde for skolebørn i alle aldre. Lån til dig selv hos CFU eller køb. http://kortlink.dk/2g747

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Boldspil optager en stor del af idrætsundervisningen i folkeskolen, hvorfor det i naturlig forlængelse også fylder meget i lærer- og pædagoguddannelserne. Alligevel findes der ikke en lærebog på markedet, der fokuserer udelukkende på boldspil og det hav af muligheder for læring, inklusion og personlig udvikling, som boldspil rummer. Det er det, vi ønsker at lave om på med denne bog.

Bogen henvender sig til idrætslærere, pædagoger samt lærer- og pædagogstuderende. Vi ønsker at inspirere til udvikling af undervisning og aktivitet til glæde for skolebørn i alle aldre. Vi bygger videre på en lang tradition for boldspil i skolen, præsenterer erfaringer, giver nye ideer og kommer med gode eksempler.

Bogen er skrevet af Carsten Høy (red.), Erik Juul, Lene B. Terp, Poul Ravn, Susanne Storm & Rune R. Methling

Fra lektørudtalelsen: "Det er en yderst velskrevet og velstruktureret bog, som nu har fået et fagligt løft og mere skarphed via revideringen."

# data[].attributes.attachment_link.title
Boldspilsundervisning i skolen - Carsten Høy (red.), Erik Juul, Lene B: Terp, Poul Ravn, Susanne Storm og Rune Reinsholm Methling - Turbine

# data[].attributes.attachment_link.description
Boldspil optager en stor del af idrætsundervisningen i folkeskolen, hvorfor det i naturlig forlængelse også fylder meget i lærer- og pædagoguddannelserne. Alligevel findes der ikke en lærebog på markedet, der fokuserer udelukkende på boldspil og det hav af muligheder for læring, inklusion og personlig udvikling, som boldspil rummer.

# data[].attributes.body
Brain breaks kan have forskellige formål afhængigt af, hvad man vil opnå. På denne hjemmeside er brain breaks inddelt i fire kategorier med hvert deres fokus:

# data[].attributes.attachment_link.description
Giv eleverne indflydelse på deres aktive pauser - både i udvælgelsen og udførslen af brain breaks. Eleverne kan selv finde brain breaks på internettet eller udvikle deres egne med inspiration her fra siden og ud fra de fire kategorier.

# data[].attributes.headline
Tjek på idræt - din teoribog til idrætsundervisningen

# data[].attributes.subject
Tjek på idræt - din teoribog til idrætsundervisningen

# data[].attributes.body
Køb eller lån hos mitCFU

# data[].attributes.attachment_link.title
Tjek på idræt - Tema og teori af Birgitte Hedeskov

# data[].attributes.attachment_link.description
Køb Tjek på idræt af Birgitte Hedeskov (Bog) hos Gyldendal Uddannelse

# data[].attributes.body
Simon Glue fra WebOpskrifter.dk skriver: "Jeg har været med til at lave en smart ”Tøm køleskabet”-funktion, og har fået ret positiv respons fra flere madkundskabs-lærere, der bruger den i deres undervisning. Den er nemlig god til at lære eleverne om at mindske madspild."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indtast ingredienser (adskilt af mellemrum):

Sådan søger du:

Ingredienser:
Skriv ingrediensernes navne (adskilt af mellemrum). Fx. gulerødder løg smør

Udelad ingredienser:
Skriv minus foran ingrediensen for at udelade den fra søgningen. Fx. således hvis du vil udelade peberfrugt fra førnævnte søgning: gulerødder løg smør -peberfrugt

Typer af retter:
Søg efter bestemte typer af retter med de ønskede ingredienser ved fx. at skrive suppe gulerødder løg smør eller forret laks purløg osv.

Eksempel:
Hvis du fx. vil finde ovnretter med kartofler gulerødder og kylling, men uden porre, kan du søge således:
ovnretter kartofler gulerødder kylling -porre

Video:
Se også denne video, der på 1 minut viser dig, hvordan du kan bruge "Tøm køleskabet"-funktionen og trylle de sidste grøntsager, mælkeprodukter osv. om til ny lækker mad.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tøm køleskabet - Find opskrifter med de ingredienser du har

# data[].attributes.attachment_link.description
Indtast ingredienser (adskilt af mellemrum): Ingredienser: Skriv ingrediensernes navne (adskilt af mellemrum). Fx. gulerødder løg smør Udelad ingredienser: Skriv minus foran ingrediensen for at udelade den fra søgningen. Fx. således hvis du vil udelade peberfrugt fra førnævnte søgning: gulerødder løg smør -peberfrugt Typer af retter: Søg efter bestemte typer af retter med de ønskede ingredienser ved fx.

# data[].attributes.body
Mad og måltider er en del af hverdagen på alle danske skoler.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her finder du små film, der sætter fokus på følgende temaer:

Mad og måltider er en del af hverdagen på alle danske skoler. Fra børnene starter i 0. klasse til de forlader skolen, udvikles deres mad- og måltidsvaner, og vanerne kan have indflydelse hele vejen op i voksenlivet. De voksne på skolen kan hjælpe børn og unge med at få sunde vaner ved at sætte sund mad og gode rammer om måltiderne på dagsordenen i skolen allerede i de mindste klasser og videre på alle klassetrin.

De voksne på skolerne spiller en central rolle for, at der er gode rammer om måltiderne. Spisepausen og måltiderne fungerer som samlingspunkt og er med til at styrke klassens fællesskab og sociale liv.

Når der er tid nok til at spise maden, kan eleverne både mærke, at de bliver mætte, men også nå at nyde maden og hygge sig sammen. Organisering og skemalægning af alle dagens måltider er en fordel, så der er tid til det hele. Det gælder både at gøre klar til måltidet, købe eller hente mad eller finde madpakker frem, spise sammen - og til at rydde op.

Måltiderne i skolen giver mulighed for fællesskab og trivsel. Her er der plads til at hygge sig og være sammen på andre måder end i undervisningen. Det er vigtigt, at voksne støtter op om elevernes fællesskab med hinanden. Og når eleverne selv er med til at bestemme, hvordan de spiser i skolen, får de ejerskab til måltiderne.

Når børn og unge får nok at spise, har de bedre mulighed for at trives og lære. Det er vigtigt, det er mad, de kan li', og det er mad der gi'r energi til en god skoledag. Det gælder både maden i de madpakker, der laves hjemme, og den mad, som skolen tilbyder. De rammer, som skolerne skaber om måltiderne, er afgørende for, at maden bliver spist.

Elevinvolvering

Når eleverne bliver involveret og får lov til at tage ejerskab på at forme og påvirke rammerne om måltiderne, bliver deres deltagelse i det sociale fællesskab og lyst til at spise sundt styrket. Som lærer eller pædagog kan I planlægge og organisere måltiderne sammen med eleverne, så de passer til både klassens og skolens værdier, behov og situation.

I kan finde inspiration til en god proces for at involvere eleverne i elevhæftet 'Design dit måltid' og tilhørende plancher, som findes bagerst i rapporten 'Rammer for mad og måltider i skolen'.

På emu.dk kan I finde inspiration til og en beskrivelse af, hvordan I kan arbejde med 'Design dit måltid' i faget sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab. Forløbet kan anvendes på mellemtrinnet og i udskolingen, og det anslåede tidsforbrug er 6 - 8 lektioner samt spisepauser. Se forløbet 'Design dit eget måltid' her.

Undervisningsmateriale

Fødevarestyrelsen har på nuværende tidspunkt ikke et undervisningsmateriale, der er opdateret i forhold til 'De officielle Kostråd - godt for sundhed og klima'.

Plakater, pjece, film mv. om De officielle Kostråd - godt for sundhed og klima findes på altomkost.dk.

Du kan tilmelde dig Fødevarestyrelsens altomkost-nyhedsbrev nederst på siden, så er du sikker på at blive opdateret om nye materialer.

Hjemmesiden Styrk maddannelse indeholder kurser og inspirationsmaterialer til lærere og pædagoger, der vil arbejde med børn og unges maddannelse.

Vidste I, at skoleelever gerne skal spise omkring halvdelen af deres hverdagsmad i skolen? Derfor er sund mad og gode spisepauser vigtige, så alle elever kan få energi til både skole og fritid.

Som elevråd kan I sætte fokus på mad og spisepauser. Vi har samlet informationer til jer her på siden sammen med forskellige forslag til, hvordan I som elevråd kan arbejde for sund mad og gode måltider på jeres skole.

Sund skolemad

Sund skolemad, der smager godt, er vigtig, fordi den giver energi til, at eleverne kan koncentrere sig, have det godt samt være aktive i pauserne og i fritiden med vennerne.
På mange skoler kan eleverne købe eller bestille mad i en kantine eller bod og typisk kan de også vælge at medbringe egen mad hjemmefra. Uanset hvad eleverne vælger, så er der her nogle råd til, hvad I skal være opmærksom på:

Hvis I køber eller bestiller mad på skolen

Fødevarestyrelsen har anbefalinger til mad i skolen og fritidsordningen, som bygger på De officielle Kostråd. Anbefalingerne i Fødevarestyrelsens guide går bl.a. ud på at bruge gode basisråvarer som fx grøntsager, frugt, fisk, maget kød og fuldkorn og skære ned på salt og sukker.

Dem, der laver mad på jeres skole, kan følge Fødevarestyrelsens guide til sundere mad. I kan downloade guiden til sundere mad her.

Hvis I har mad med hjemmefra

Hvis I selv tager mad med i skole, kan I følge "De officielle Kostråd - godt for sundhed og klima". I kan også bruge folderen 'Gi' madpakken en hånd'. Den har en model med fem fingre, der hjælper jer med at huske, hvilken mad der skal pakkes i tasken for at få en sund madpakke med. Der skal gerne være mad fra alle fem fingre - det er en let måde at huske, hvad I skal tage med. Og så skal I selvfølgelig huske nok mad til hele dagen.

Vand til maden

Kroppen har brug for vand for at fungere. Den bedste måde at få slukket tørsten og dækket væskebehovet på, er ved at drikke vand. Børn og unge har brug for mellem 1-1,5L vand i løbet af døgnet.

Tip: Frys en flaske halv fyldt med vand dagen før I skal i skole. Fyld flasken helt op lige inden, I går i skole - så har I koldt vand i lang tid. I kan også peppe vandflasken op med fx et par citron- eller appelsinskiver (der ikke er overfladebehandlede).

Gode spisepauser

Spisepauserne i skolen er de tidspunkter på dagen, hvor I spiser mad. Spisepauserne skal organiseres sådan, at der både er tid til at finde madpakken frem eller hente/købe mad, spise mad, og tid til at rydde op når I er færdige. Både måden I sidder (og spiser) på, stemningen under måltiderne, hvordan de voksne deltager under måltiderne og mange andre faktorer har betydning for jeres oplevelse af måltidet og mulighed for at få spist mad. Som elever skal I derfor løbende snakke med de voksne i klassen og på skolen om, hvordan det er rart at spise sammen, og hvordan I får gode måltider på jeres skole. Så kan I nemlig sammen med de voksne skabe en god måltidskultur.

Fødevarestyrelsen har anbefalinger til skoleledere, skolebestyrelser, lærer og pædagoger til at skabe gode rammer om måltiderne i skolen. Her kan I downloade guiden `Rammer om det gode måltid'.

Her nogle punkter, som er vigtige for den gode spisepause:

At I kan være med til at bestemme, og kommer med forslag til, hvordan måltidet bliver godt i jeres klasse/på jeres skole.

At de fysiske rammer er med til at gøre spisepausen god, fx i forhold til lys, plads, udluftning, indretning af lokale/spiseområde

At der er tid nok til at spise - gerne 30 min til frokosten.

At de voksne hjælper med at skabe gode spisepauser

At I bruger tid på at hygge jer og tale sammen, mens I spiser

At skolen fx har principper, som beskriver skolens holdning til mad og måltider.

Snak sammen om den gode spisepause i jeres klasse

Brug tid på at snakke om, hvordan I får gode spisepauser i klassen.
I kan fx tage udgangspunkt i disse spørgsmål:

Hvad er en god spisepause for os?

Hvordan spiser vi i vores klasse?

Hvordan ønsker vi at spise i klassen?

Hvilke rammer ønsker vi for spisepauserne?

Hvordan skal rammerne for vores spisepauser se ud den næste uge?

Hvad skal gøres af hvem?

Når I har afprøvet jeres idéer, så kan I samle op og rette til ud fra disse spørgsmål:

Hvordan gik det?

Og hvordan skal rammerne for vores spisepauser se ud de næste 6 uger?

Idéer til elevrådet

Vi har samlet nogle idéer til aktiviteter, som I kan bruge i jeres elevrådsarbejde, hvis I gerne vil sætte fokus på sund mad og hyggelige spisepauser:

Spørgeskemaundersøgelse: I kan fx undersøge, hvad eleverne på jeres skole synes om skolens madtilbud og spisepauser. Så får I et godt indblik i, hvad der er vigtigt at arbejde med på netop jeres skole.

Kampagne: I kan lave en kampagne til skolens elever om, hvad sund mad og hyggelige spisepauser er. I kan finde information her på siden eller i:

Snakke med de medarbejdere, som laver mad (hvis I har en kantine, skolebod eller madordning), skolebestyrelsen og skoleledelsen: Sund mad og gode spisepauser er et fælles projekt. Derfor er det vigtigt, at I fortæller de voksne på jeres skole, om jeres oplevelser med mad og spisepauser. Fortæl både hvad I synes er godt, og hvad der med fordel kan ændres.

Konkurrence: I kan lave jeres egen konkurrence om sund mad og gode spisepauser på skolen. Undersøg fx om jeres skolekantine, skolebod, eller nogle af de voksne vil hjælpe jer med konkurrencen.

Lave en film: I kan selv lave en film om sund mad og gode spisepauser. I kan også vise Fødevarestyrelsens film til eleverne på jeres skole. Dem finder i øverst på denne side.

En madordning på jeres skole kan organiseres på forskellige måder. Den form, I vælger, har betydning både økonomisk, praktisk og sundhedspædagogisk. Valget af madordning afhænger af hvilke køkkenforhold, der er på skolen, hvilke ønsker og interesser, der er i forhold til madordningen samt hvilke kommunale beslutninger, der er truffet.

Maden kan produceres i et egnet køkken på skolen eller i et eksternt køkken, fx hos et cateringfirma eller i et kommunalt centralkøkken. Hvis maden laves på skolen, kan eleverne på skift deltage i planlægning, tilberedning og salg, og ordningen kan med fordel indgå som et aktiv i skolens undervisningsaktiviteter, pædagogiske aktiviteter eller som en del af den understøttende undervisning.

Hvis I har besluttet at etablere en madordning, er næste beslutning hvem, der skal tilberede den.

Der er forskellige modeller for, hvor maden kan blive tilberedt, fx:

Helt eller delvist på skolen.

Hvis I vælger at få maden leveret fra en ekstern leverandør, kan I stille krav om, at maden lever op til Fødevarestyrelsens anbefalinger til sundere mad i skolen og fritidsordningen.

Hvilken model for madordning, der passer jeres skole, afhænger blandt andet af:

Madordningens formål.

Skolen eller kommunens og personalets interesse og ambition for opgaven.

Hvilke økonomiske og personalemæssige ressourcer, der er på skolen og i kommunen.

Hvilke fysiske rammer der er på skolen herunder køkken- og spiseforhold.

Spørgsmål til jeres overvejelse:

Hvilke ordninger eksisterer der allerede i kommunen og på andre skoler?

Hvilke madtilbud ønsker I, at tilbyde eleverne?

Følger I Fødevarestyrelsens anbefalinger til sundere mad i skolen og fritidsordningen?

Hvordan sikres fokus på smag og at portionerne har den rette størrelse?

Hvilken pris skal maden sælges til?

Hvilket bestillings-/betalingssystem ønskes?

Hvordan organiseres udleveringen/salget af maden bedst?

Hvordan skal rammerne omkring måltidet være? Se anbefalinger til hvordan I kan skabe gode rammer om måltiderne i guiden "Rammer om det gode måltid".

Bestillings- eller betalingssystem

Der er mange måder at organisere betaling af skolemad på, og det er vigtigt at få valgt et system - eller kombinere systemerne, så de passer til jeres skole.

Inden I etablerer en madordning, er det en god idé at beslutte hvilket betalingssystem, I ønsker at bruge. Hvis maden kommer fra en ekstern leverandør, kan I drøfte det med leverandøren inden start. Hvis I selv skal tilberede maden, kan I høre kommunen eller andre skoler, hvilke erfaringer de har.

Forudbestilling/-betaling - internetbaseret løsning

Hvis I vælger at lade børnene bestille maden på forhånd, kan madspild næsten undgås. Madprofessionelle i køkkenet har desuden mulighed for, at pakke den forudbestilte mad med navn, så det enten kan fordeles ud på gangene eller i klasserne, eller det kan stå klar til afhentning i kantinen eller ved boden.

Forudbestilling giver også forældrene mulighed for at få indflydelse på den mad, barnet skal spise. Dog er det vigtigt at være opmærksom på, at ikke alle forældre oplever det som en let opgave at huske at bestille maden i forvejen, så der er altså en risiko for, at nogle falder fra.

Her og nu salg

Hvis eleverne bestiller og får udleveret maden i samme ombæring, og fx betaler med kontanter eller mobile pay kan det være sværere for de madprofessionelle at beregne mængder. Men det giver eleverne mulighed for at få erfaringer med at købe egen mad, og de elever, der har glemt madpakken eller af andre årsager ikke har mad med, kan købe mad på skolen.

Salg eller udlevering af maden fra kantinen eller boden på skolen kan ske på mange måder. I kan overveje, hvem der skal stå i betjeningen, hvor det skal foregå og ved hvilken tid på dagen. I kan vælge at lade eleverne være med til at sælge eller udlevere maden og til gengæld fx tilbyde dem et gratis måltid.

Skolen kan vælge at have personale ansat til at varetage salget. Det kan også være personale fra skolen, som har eller får tid og mulighed for at hjælpe eller personer fra den eksterne leverandør.

Det skal også besluttes, hvornår - fx i hvilket frikvarter - det er mest hensigtsmæssigt, at salg eller udlevering af maden skal foregå. Det kan samtidig være en god idé at lade de yngste klassetrin komme til først.

Det kan være en god ide at se på, om der er optimale vilkår for, at maden bliver solgt, spist og nydt.

Der er stor chance for, at madordningen bliver en succes, hvis der et godt samarbejde mellem medarbejdere og skoleledelse, som kan sikre opbakning til at gennemføre initiativer omkring maden, der gør, at eleverne køber og spiser skolemaden.

I, der har jeres gang i køkkenet og på skolen i øvrigt, kender hverdagen og har viden om, hvor der er potentiale for forbedringer, og hvad der skal til - både stort og småt. Det kan være initiativer, der synliggør skolemaden, inddrager eleverne i at tilberede maden eller skaber meningsfulde ændringer af arbejdsgange og planlægning, så eleverne har gode muligheder for at købe og spise maden på skolen.

Nedenfor er samlet en række gode råd som kan være en hjælp, når I skal sælge maden.

Et enkelt og let tilgængeligt udvalg øger salget af sund skolemad. Undersøg om maden er synlig fra disken, og om udvalget er overskueligt for alle - udnyt at vi også spiser med øjnene og frist eleverne! En oplysende, letforståelig og læsevenlig menuplan kan hjælpe med at skabe overblik og gøre at eleverne ved, hvad de skal glæde sig til at spise. Det samme gør sig gældende, hvis I har et online bestillingssystem eller anden digital løsning. I kan også friste med smagsprøver, duften fra nylavet mad og sjove madhistorier om det, der serveres - appellér til alle sanserne!

Vær offensiv og synliggør kantinens tiltag - fortæl om maden og vær stolt af det store stykke arbejde, I gør - det smitter af på lysten til at bakke op! Brug AULA, skolens hjemmeside, infoskærme, plakater, skoleblad, introfoldere og andre af skolens informationskanaler til at skabe synlighed om kantinen/boden og skolemad. Skab plads til at eleverne kan spørge, og I kan fortælle. Tiltræk evt. ekstra opmærksomhed ved at lancere kantinen med nyt navn og image, gøre noget særligt ud af åbningsdagen og lave andre lejlighedsvise arrangementer, gerne koblet med skolens øvrige temauger og traditioner.

Ved at tilbyde mad på andre måder end ved det daglige salg i skoleboden eller kantinen, får flere øjnene - og munden - op for jeres mad. I kan fx tilbyde skolens klasser, at de med jævne mellemrum i fællesskab kan forudbestille et måltid mad fra kantinen/boden, som alle klassens elever kan spise sammen. Klassens forældreråd kan fx stå for at samle penge ind og betale for maden. Måske kan I levere mad til forældremøder, skolebestyrelsesmøder, andre typer af klassearrangementer, skolefester?

Pris er oftest en afgørende faktor for, at eleverne køber mad i skolen, så tilpas prisniveauet til elever og forældre på jeres skole. Der kan være meget at vinde ved at arbejde med prispolitik, fx at nedsætte prisen på nye retter i en introduktionsperiode eller sælge småretter med grønsager som ekstra tilbehør til en fordelagtig pris.

Inddragelse giver pote - spørg derfor jeres kunder - både elever og voksne, for at få deres behov og ønsker klarlagt. Med hjælp fra ledelsen kan I fx lave et "madudvalg, der ud over eleverne også omfatter repræsentanter fra lærerne, pædagogerne, ledelsen, skolebestyrelsen og evt. sundhedsplejerskerne eller andre vigtige personer ift. mad og måltider hos jer. Så har maden og omgivelserne en chance for at imødekomme brugernes ønsker, sikre opbakning fra øvrige medarbejdere, ledelse og bestyrelse på skolen, og skabe ejerskab på sigt. Inviter evt. madudvalget til at deltage i madlavning, salg og spisning, så de selv oplever muligheder og udfordringer.

I kan også spørge direkte om elevernes og lærernes mening f.eks.:

Elever med på køkkenholdet

Tag gerne eleverne med i køkkenet, hvis rammer og organisering på skolen er til det. Eleverne kan både inddrages i selve madlavningen og i det øvrige køkkenarbejde, men også få en rolle i salgssituationen. Elever der inddrages bliver oftest mere nysgerrige, får større lyst til og ejerskab for skolemaden og bliver gode ambassadører. Gode ambassadører kan bidrage til kantinens fremgang og udvikling.

Spisemiljø

Den gode måltidsoplevelse understøttes, hvis omgivelserne er rare at spise i. Et spisemiljø med god akustik, hyggelig belysning, udluftningsmuligheder, behagelig temperatur, god indretning og plads til at sidde sammen giver gode forudsætninger for, at maden bliver spist. Se mere om at skabe gode rammer for måltiderne i skolen i guiden "Rammer om det gode måltid".

Inspiration og netværk

Måske har I også lyst til at få inspiration ude fra - tal med ledelsen om mulighederne for at komme på inspirationskurser, efteruddannelse eller deltage i netværk med andre, der laver skolemad.

Med samarbejde, ansvar og fælles mål kan I sætte en retning for jeres arbejde og øge ejerskabet til en fælles måltidskultur på tværs af årgange, og blandt lærere, pædagoger, madprofessionelle, ledere, forældre og elever.

Ved at arbejde sammen på tværs kan I skabe et godt udgangspunkt for en fælles måltidskultur på jeres skole, fordi I bedst ved, hvad der virker hos jer. Principper og handleplaner kan bidrage til, at evt. kommunale politikker og visioner for mad og måltider virker i skolens og fritidsordningens hverdag.

Skab synergi med kommunens sundhedspolitik

De fleste kommuner har formuleret og vedtaget overordnede sundhedspolitikker for børne- og ungeområdet. Sundhedspolitikken indeholder ofte et fokus på mad og måltider, og nogle kommuner har en særskilt mad- og måltidspolitik.

Det er en god idé, at skolens og fritidsordningens principper og handleplaner for mad og måltider er koordineret med de visioner, mål og politikker, kommunen har udarbejdet. Det skaber bedre mulighed for synergi og gennemslagskraft af sundhedsfremmende aktiviteter for kommunens børn og unge.

Undersøg derfor, om I har en politik på jeres kommunes hjemmeside eller kontakt kommunen og hør nærmere. Her kan ofte være hjælp at hente, når I skal tage stilling til skolens og fritidsordningens holdninger. Måske er der en pædagogisk konsulent eller en sundhedskonsulent, der kan hjælpe jer i arbejdet.

Fastsættelse af principper i skolebestyrelsen

I Folkeskoleloven §44 fremgår det, at skolebestyrelser fastsætter den overordnede retning for skolen gennem principper for skolens virksomhed. Principperne udtrykker værdier og mål for skolen, og er vigtige for skolebestyrelsens arbejde. Principperne skal ligge inden for lovens rammer og inden for de rammer, som kommunalbestyrelsen har fastsat.

Skolelederen træffer de konkrete afgørelser i forhold til at omsætte principperne til handling, men det er skolebestyrelsen, der fastlægger retningen. Derfor er det vigtigt at principperne er tydelige, men samtidig er rummelige og giver skolelederen handlefrihed i sin ledelse.

Undervisningsministeriet skriver om principper i hæftet `Skolebestyrelsen: `Hvorfor og hvordan- Hæfte 1` s. 11:
"I folkeskolelovsammenhæng er et princip en grundtanke, der rummer en forestilling om, i hvilken retning skolens virksomhed skal bevæge sig.
Skole og Forældre har udarbejdet en guide, der kan hjælpe på vej i arbejdet med at fastlægge principper, så de udtrykker mål og værdier for skolen, har opbakning fra alle parter og fungerer i praksis - her finder du guiden `Hæfte 4: Skolebestyrelsens arbejde - principper til styring af skolen`.

Skole og Forældre har en hel række redskaber tilgængelige på deres hjemmeside til at udarbejde og følge op på principperne. Her findes blandt andet et refleksionsskema, der kan bruges, når I skal lave principper. Derudover et der også hjælp til at lave handleplaner, føre tilsyn og evaluere, så principperne bliver implementeret og får effekt.

Hvis kommunalbestyrelsen har truffet beslutning om, at der kan tilbydes madordning på jeres skole, skal skolebestyrelsen træffe beslutning om, hvorvidt der skal oprettes en madordning på skolen, herunder i skolefritidsordningen. Hvis det besluttes, at der skal være en madordning, skal skolebestyrelsen fastsætte principper for den inden for de rammer kommunalbestyrelsen har fastsat, jf. Folkeskoleloven §44, stk. 9.
Se mere om hvilke principper, der er lovpligtige principper og mulige principper, på Skole og Forældres hjemmeside og i Folkeskolelovens § 44, stk. 2.

Principper for mad og måltider kan udtrykke mål og værdier for, hvordan skolen og fritidsordningen kan bidrage til at eleverne både spiser sundt, trives og får et godt fællesskab og samvær. Det giver dem bedre muligheder for at lære.

Fordele ved principper og handleplaner for mad og måltider:

Ambitionsniveauet skal passe til jer - det vigtigste er ikke, hvor ambitiøse principper og handleplaner er men derimod, at der kommer fokus på maden og måltiderne, og at der træffes bevidste beslutninger.

Hvad kan principper og handleplaner til mad og måltider indeholde?

I Skole og Forældres `Hæfte 4: Skolebestyrelsens arbejde - principper til styring af skolen` på side 5, er der et eksempel på, hvad det gode princip kan indeholde:

Når I udarbejder principper og handleplaner for mad og måltider, så kan I finde anbefalinger og inspiration fra Fødevarestyrelsen i:

# data[].attributes.attachment_link.title
Find inspiration til gode rammer for sund skolemad

# data[].attributes.attachment_link.description
Find inspiration til både lærere, pædagoger og elever om sammen at skabe gode rammer for sund skolemad i skolen og fritidsordningen. Se inspirerende film. Læs om hvordan en madordning kan organisereres, og få inspiration til principper og handleplaner for mad og måltider.

# data[].attributes.headline
5 gratis forslag til bevægelsesaktiviteter i idræt.

# data[].attributes.subject
5 gratis forslag til bevægelsesaktiviteter i idræt.

# data[].attributes.body
Alle aktiviteterne kan enten være en del af fjernundervisningen, til brain breaks eller til leg og bevægelse

Hæfte 1

# data[].attributes.attachment_link.description
UGE 1 B E VÆ GE TIL LSE HJE SAKTI MMESK VI OL T E E T E R I EN SVÆR CORONATID

# data[].attributes.headline
5 gratis forslag til bevægelsesaktiviteter i idræt

# data[].attributes.subject
5 gratis forslag til bevægelsesaktiviteter i idræt

# data[].attributes.body
Hæfte 2

# data[].attributes.attachment_link.description
UGE 2 B E VÆ GE TIL LSE HJE SAKTI MMESK VI OL T E E T E R I EN SVÆR CORONATID

# data[].attributes.headline
5 gratis forslag til bevægelsesaktiviteter i idræt

# data[].attributes.subject
5 gratis forslag til bevægelsesaktiviteter i idræt

# data[].attributes.body
Hæfte 3

# data[].attributes.attachment_link.description
UGE 3 B E VÆ GE TIL LSE HJE SAKTI MMESK VI OL T E E T E R I EN SVÆR CORONATID

# data[].attributes.headline
5 gratis forslag til bevægelsesaktiviteter i idræt

# data[].attributes.subject
5 gratis forslag til bevægelsesaktiviteter i idræt

# data[].attributes.body
Hæfte 4

# data[].attributes.attachment_link.description
UGE 4 B E VÆ GE TIL LSE HJE SAKTI MMESK VI OL T E E T E R I EN SVÆR CORONATID

# data[].attributes.headline
5 gratis forslag til bevægelsesaktiviteter i idræt

# data[].attributes.subject
5 gratis forslag til bevægelsesaktiviteter i idræt

# data[].attributes.body
Hæfte 5

# data[].attributes.attachment_link.description
UGE 5 B E VÆ GE TIL LSE HJE SAKTI MMESK VI OL T E E T E R I EN SVÆR CORONATID

# data[].attributes.body
Hæfte med 10 dansesange. Dansene er anvendelige i musikundervisningen, men kan også bruges i tværfaglige sammenhænge med fx idræt.

Kan lånes til dig selv hos CFU

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sange man kan danse til, og danse man kan synge til

Forfatter: Kim Barkenskjold Andersen Publikations nr.: 1342-B-IT * ISBN: 978-87-7178-119-9 Målgrupper: 0. - 2. klasse, 3. - 4. klasse * Emner: På tværs af fag * Fælles Mål: Dans - leg og bevægelse

Hæfte med 10 dansesange. Dansene er anvendelige i musikundervisningen, men kan også bruges i tværfaglige sammenhænge med fx idræt. Alle danse er noteret med tekst, noder og becifring med tilhørende forslag til klaverakkompagnement. Til hver dans følger en overskuelig dansebeskrivelse. Hæftet suppleres med adgang til en digital ressourceside med videoer af alle dansene. Herudover kan alle sange afspilles med og uden vokal, hvilket også gør materialet anvendeligt for den knap så rutinerede akkompagnatør. Ud over at synge og danse, får man trænet rytmer, puls og periodefornemmelse. Og så bliver man helt fantastisk glad af at synge og danse.
Find en lille videopræsentation af materialet her

* Vil du danse med mig? * Goddav min ven * I morges da jeg vågned' * Uhyggedans * Gi' mig et klap

* Vil du danse med mig? * Goddav min ven * Uhyggedans * Lad mig vise dig hvordan * Rytmedans * Den sidste sang

* I morges da jeg vågned' * Gi' mig et klap * Gå med * Rundt i ring

Vis mere

Tilbage

# data[].attributes.attachment_link.description
Forfatter: Kim Barkenskjold Andersen Publikations nr.: 1342-B-IT * ISBN: 978-87-7178-119-9 Målgrupper: 0. - 2. klasse, 3. - 4. klasse * Emner: På tværs af fag * Fælles Mål: Dans - leg og bevægelse Hæfte med 10 dansesange. Dansene er anvendelige i musikundervisningen, men kan også bruges i tværfaglige sammenhænge med fx idræt.

# data[].attributes.body
Dans er glæde! Den løfter sjælen, styrker kroppen og stimulerer hjernen. Gratis download!

# data[].attributes.body
Dans i skolen - 7. - 10. klasse. Gratis download!

# data[].attributes.body
Kurser for idræt, H&D, madkundskab og billedkunst finder du her

# data[].attributes.body
At arbejde med cirkus og gøgl er noget rigtig mange elever elsker.

# data[].attributes.body
Mange ideer til aktiviteter. Se også under kurser

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I denne uge er et nyt nummer af Børn, Kunst og Billeders nyhedsbrev udkommet. Bladet rummer bl. a. denne artikel, som jeg har skrevet om efterårets store kunstprojekt, Liv i Løv.

Se mere om Børn, kunst og billeder her: http://www.bornkunstogbilleder.dk/

God fornøjelse med læsningen. Jeg håber artiklen vil inspirere jer!

Af Line Frøslev, billedkunstner og leder af Hinnerup billedskole.

2017 var Kulturhovedstadsår i Aarhus og i hele region Midtjylland. I Farvskov Kommune valgte vi bl.a. at fejre begivenheden med en stor børnekunstudstilling i Hinnerup Bibliotek og Kulturhus.

Kulturhuset har en årelang tradition for i efterårsferien at afholde børnekunstudstillinger i den smukke Uhresal med bidrag fra områdets daginstitutioner og SFOér. Med udgangspunkt i erfaringerne fra de velbesøgte efterårsudstillinger, tog kulturhusets leder, Ulla Knudgaard Fisker, og et par af hendes medarbejdere, initiativ til at udvide konceptet i forbindelse med Aarhus 2017.

Den overordnede idé var at slå et slag for børnekulturen ved, i et tæt samarbejde mellem lokale, professionelle kunstnere, institutionerne og kulturhuset, at skabe en storslået børnekunstudstilling med både analoge, digitale og interaktive elementer. Derud over var ønsket at etablere et kunstnerisk møde på tværs af institutioner og faggrænser. Jeg blev, sammen med grafiker Kristian Stokholm og digital kunstner Kristian Pødenphant Lund, ansat som leder på projektet, som blev støttet økonomisk af Favrskov Kommune.

Uhresalen, som løbende bliver brugt til udstillinger og koncerter, blev over en periode på godt to uger, forvandlet til et skovunivers i form af en totalinstallation med både lysninger og mindre rum. En verden som, via børnenes æstetiske udtryk, afspejlede livet i kommunes store skovområder, og dannede udgangspunkt for en sanselig og afvekslende kunstoplevelse.

Som deltagere i projektet inviterede vi alle lokale SFOér, billedkunstklasser fra folkeskolerne, daginstitutioner, Hinnerup Coding Pirates og selvfølgelig Hinnerup Billedskole. Derud over etablerede vi et samarbejde med Naturværket, et dagtilbud for voksne udviklingshæmmede, og Hinnerup Kollegiet, som er et bosted for voksne autister. I alt bidrog over 800 børn og voksne til udstillingen.

For at sikre harmonien og sammenhængen i udstillingen, og for at højne kvaliteten i børnenes møde med billedkunsten, både i forhold til proces og produkt, holdt jeg tidligt i forløbet inspirationsworkshops for det pædagogiske personale i daginstitutioner og skoler. Her fortalte jeg, dels i ord og dels i billeder, deltagerne om projektet og om mine grundlæggende tanker om udstillingens æstetiske udtryk. Jeg havde udarbejdet kompendier med konkrete idéer til hvordan der, hjemme i skoler og institutioner, kunne arbejdes med maleri, grafik, skulptur og collage - alt sammen inden for et givet farvedogme. På de mine workshops fik pædagogerne mulighed for at afprøve de forskellige idéer, og de fik materialer med hjem til flere af de små delprojekter.

Alle deltagere forpligtede sig på at bidrage med en lang bane papir, udsmykket af børnene. Derud over bandt alle daginstitutionerne sig til at bidrage til det store, centrale træ, hvis krone bestod af flere hundrede svævende gren-mobiler, mens stammen blev skabt af et tilsvarende antal små træskiver dekoreret med håndtegnede insekter. Hvad man der ud over ønskede at bidrage med var op til den enkelte skole/institution. Mange valgte at arbejde ud fra mine idéoplæg, og enkelte udviklede deres egne idéer på baggrund af det valgte farvedogme. Eneste krav til indholdet var, at motivverdenen skulle relatere til flora og fauna i de danske skove.

I løbet af august og september holdt jeg 8 workshops for børnehavernes storbørnsgrupper, som kom på besøg hos mig i Uhresalen, hvor udstillingen skulle finde sted. Her fortalte jeg om idéen med udstillingen, talte med børnene om hvad kunst er og hvad kunst kan, og endelig underviste og guidede jeg hver gruppe igennem arbejdet med deres lange bane papir.

Hver gruppe børn fik fortalt små historier og naturvidenskabelige facts om det valgte emne, og de blev undervist i bl.a. guidet tegning, farvelære, komposition osv. Resultaterne blev enestående, og børnene var ved at revne af stolthed når de forlod mit midlertidige værksted i Uhresalen. Små bemærkninger som "jeg troede ikke jeg kunne male en mariehøne" og "jeg vidste slet ikke at jeg var så god til at tegne", fik mig til at juble indeni.

Pædagogerne gav både undervejs og efterfølgende udtryk for, at det for dem havde været både inspirerende og berigende at se hvordan jeg arbejder med børnene, og at deltagelsen i projektet gav dem mod på selv at arbejde noget mere med billedkunst hjemme i institutionerne.

Og børnene... De tegnene, malede og eksperimenterede på livet løs, når de kom tilbage til børnehaverne. Flere institutioner berettede om hvordan de børn, der havde været med på mine workshops, havde undervist de yngre børn hjemme i børnehaven i fx at tegne edderkopper og guldsmede. Et enkelt sted havde man oven i købet etableret et lille værksted, hvor ældstebørnene over en periode delte deres nye viden med de mindre børn i huset.

Der var stor variation i hvor meget de forskellige grupper bidrog med. Nogle havde sat meget tid af til projektet, koblet det til temauger, og fik lavet en mængde forskellige værker, mens andre nøjedes med at arbejde med mobiler til Drømmetræet samt den lange bane papir.

At det var op til den enkelte gruppe selv at vælge omfanget af deltagelsen gjorde, at alle følte sig trygge ved at sige ja til at være med. Pædagogerne har tilkendegivet, at de var glade for den grundige introduktion til projektet, samt alle de idéer de fik fra mig i opstartsfasen. Jeg var spændt på hvordan de ville opleve det stramme farvedogme og den relativt smalle motivverden, men den generelle holdning har været, at det var helt befriende, at så meget var givet på forhånd - samtidig med, at der alligevel var plads til deres egne idéer.

Udstillingens digitale elementer blev faciliteret af mine to medprojektledere, Kristian og Kristian, samt deres elever i Coding Pirates, som er børn, der arbejder med kodning af computere. Den digitale del bestod bl.a. af en bane hvis motiver var udført med tegne-robotter (bygget af børn) og med en lille monitor tilkoblet, som viste tegneprocessen. En lang bane rummede Farvsrovs største computerspil, som udgjorde et af de interaktive elementer i udstillingen. Her skulle man gribe æbler som faldt fra et træ, og både det grafiske lay-out på spillet og selve kodningen var foretaget af børn. Endelig var der et interaktivt værk, hvor digitalt portræt, taget på stedet, blev klippet ind i et efterårsblad, som efterfølgende, sammen med alle de andre gæste-blade, blev projekteret op og dalede ned over en lang bane papir, og som man, ved at bevæge armene, kunne få til at hvirvle rundt på banen. Derud over indgik farvet lys, der skiftede i en bestemt cyklus, mens audiooptagelser fra kommunens skove udgjorde en diskret lydkulisse.

10 måneders arbejde kulminerede i et brag af en fernisering torsdag d. 12. oktober. Flere hundrede børn og voksne var mødt op for at være med, og efter taler fra Favrskovs borgmester, Nils Borring, kulturhuslederen og os i projektgruppen, var vi endelig klar til at klippe det røde bånd, og lade de spændte gæster opleve Liv i løv.

Begejstringen ville ingen ende tage, og vi må med stolthed erkende, at projektet var både var alle pengene og de mange, mange arbejdstimer værd. Kulturhuset fortæller om rekordhøje besøgstal i de godt to uger udstillingen varede, og sjældent har vi fået så mange positive tilkendegivelser fra både lokale og folk udefra, som kom for at se udstillingen.

I udstillingens første uge, uge 42, blev der afholdt yderligere to Liv i løv-arrangementer i kulturhuset: En workshop hvor børn kunne lære at bygge små, digitale robotter på kogler, samt en guidet familieskovtur, der startede i udstillingen og sluttede i skoven udenfor.

Med børnekunstudstillingen Liv i løv blev det endnu engang tydeliggjort hvilken betydning det har at vægte børns arbejde med kunst. Arbejdet med Liv i løv har ført børnene gennem processer, som, ud over at give dem færdigheder indenfor tegning, maleri, grafik og skulptur, og viden om alt muligt lige fra antal ben på et insekt til forskellen på magentarød og kadmium, har lært dem en værdifuld lektie om samarbejde, og om at løfte i flok.

Igennem dette projekt, hvor mange af børnene oven i købet har haft deres gang i kulturhuset, har siddet midt i en kunstudstilling og, med deres tegninger og malerier, arbejdet hen imod en stor, fælles børnekunstudstilling, har børnene fået mulighed for at opleve sig selv som både bærere og skabere af kultur. De har erfaret, at kultur er ikke bare er noget de andre skaber - det er noget vi skaber sammen. Og de har mærket, at kulturen er mangfoldig og levende, og at den gør vores verden større.

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne uge er et nyt nummer af Børn, Kunst og Billeders nyhedsbrev udkommet. Bladet rummer bl. a. denne artikel, som jeg har skrevet om efterårets store kunstprojekt, Liv i Løv. Se mere om Børn, kunst og billeder her: http://www.bornkunstogbilleder.dk/ God fornøjelse med læsningen. Jeg håber artiklen vil inspirere jer!

# data[].attributes.body
5. kl. - et tværfagligt undervisningsforløb i dansk og billedkunst. Værktøjskassen indeholder materialer og vejledninger til projekter, hvor eleverne skal arbejde med kreativitet og innovation. Lån hos CFU til eleverne - http://kortlink.dk/2f34v

# data[].attributes.headline
Hvorfor? En kunstbog for børn og barnlige sjæle

# data[].attributes.subject
Hvorfor? En kunstbog for børn og barnlige sjæle

# data[].attributes.body
Billedbog. Børns overraskende og afvæbnende spørgsmål til 18 forskellige kunstværker gør, at man uden tøven nærmer sig kunstværket fra en helt ny vinkel, også hjulpet på vej af venstresidernes humoristiske illustrationer. Køb eller lån hos CFU - http://kortlink.dk/2g745

# data[].attributes.body
Vi deler et hav er et undervisnings-materiale til 5. og 6. klasse om sammenhængen mellem maden på tallerkenen, landbrugets produktionsformer og havmiljøet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi deler et hav er et undervisningsmateriale til 5. og 6. klasse om sammenhængen mellem maden på tallerkenen, landbrugets produktionsformer og havmiljøet. Det lægger op til praktisk og forsøgsorienteret undervisning i fagene natur-teknik og hjemkundskab. Eleverne får forståelse for komplekse sammenhænge i natur og miljø og lærer, hvordan de som forbrugere selv kan være med til at fremme bæredygtigt landbrug og fiskeri. Østersøen er omdrejningspunkt, men materialet kan også bruges mere generelt til undervisning i sammenhængen mellem landbrug og vandmiljø.

Materialet består af:

Bogen Vi deler et hav (24 sider). En fiktionshistorie om fem børn, der undersøger sammenhængen mellem maden de spiser, landbruges produktionsformer og havmiljøet. Downloades gratis her på siden eller bestilles i trykt klassesæt på dansk i webshoppen på www.ecocouncil.dk

Fem oversættelser: engelsk, tysk, svensk, estisk og litauisk ligger til gratis download og fri afbenyttelse her på siden.

Opgaver, spørgsmål til faglig læsning, ekskursionsforslag og opskrifter, som kan downloades her fra siden. Egnet til undervisning i natur-teknik og hjemkundskab samt til tværfaglige forløb med dansk og engelsk.

Engelsksproget website med opgaver og forsøg: Denne side findes på engelsk

Samarbejd med skoler i udlandet
Vi deler et hav er oversat til svensk, estisk, finsk og litauisk og tysk og kan således blive omdrejningspunkt for samarbejde med skoler i andre Østersølande, som arbejder med det samme materiale. Man kan fx udveksle opskrifter og erfaringer fra ekskursionerne, dele videoer eller Skype og mail. Kontakt det Økologiske Råd og hør nærmere om mulighederne.
Læs mere om, hvordan materialet passer til Fælles Mål

# data[].attributes.attachment_link.title
Vi deler et hav - spis dig til en renere Østersø

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi deler et hav er et undervisningsmateriale til 5. og 6. klasse om sammenhængen mellem maden på tallerkenen, landbrugets produktionsformer og havmiljøet. Det lægger op til praktisk og forsøgsorienteret undervisning i fagene natur-teknik og hjemkundskab. Eleverne får forståelse for komplekse sammenhænge i natur og miljø og lærer, hvordan de som forbrugere selv kan være med til at fremme bæredygtigt landbrug og fiskeri.

# data[].attributes.body
I samarbejde med lektorer og undervisere fra landets seks professionshøjskoler KP, UCL, UCN, UCSYD, VIA UC og PH Absalon udvikler og lancerer Madkamp hvert år et nyt undervisnings-materiale, der har fokus på enten en råvare eller en madlavnings-teknik.
Materialet er altid gratis og frit tilgængeligt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvad er undervisningsmaterialer?

I samarbejde med lektorer og undervisere fra landets seks professionshøjskoler KP, UCL, UCN, UCSYD, VIA UC og PH Absalon udvikler og lancerer Madkamp hvert år et nyt undervisningsmateriale, der har fokus på enten en råvare eller en madlavningsteknik.

Materialet er altid gratis og frit tilgængeligt som download her på siden, og skal ses som inspiration til madkundskabslærerne. Det er desuden årets undervisningsmateriale, der danner grundlag for konkurrencen DM i Madkundskab.

Ønsker du at lære yderligere om årets materiale og tema, vil vi anbefale at du deltager på et af vores sjove og indholdsrige lærerkurser. Her vil du også få udleveret materialet i trykt format.

# data[].attributes.attachment_link.description
I samarbejde med lektorer og undervisere fra landets seks professionshøjskoler KP, UCL, UCN, UCSYD, VIA UC og PH Absalon udvikler og lancerer Madkamp hvert år et nyt undervisningsmateriale, der har fokus på enten en råvare eller en madlavningsteknik. Materialet er altid gratis og frit tilgængeligt som download her på siden, og skal ses som inspiration til madkundskabslærerne.

# data[].attributes.body
Materialesæt til eksperimenter med fokus på materialeforskning. Et sæt indeholder materialer, udstyr og vejledninger til at udføre undersøgelser samt en overordnet beskrivelse af et undervisningsforløb indenfor materialeforskning.

# data[].attributes.body
Serie i 10 afsnit. Carl er 9 år og bor ved Høskoven ved Aarhus. Han drømmer om at smadre sin storesøsters gamle legehus og bygge en hule af de gamle brædder oppe i træerne. En hule hvor han kan sove med sine venner. Hulemester Barlebo fra "Dansk Hulebyg" kigger forbi og sammen bygger de en hule med fodboldmål og klatrevæg. Kom og vær med!

# data[].attributes.body
Fonden tilbyder en række materialer og aktiviteter til anvendelse i undervisning fra 0.-10. klasse. Fonden støtter også udvikling af nye undervisningsmaterialer med fokus på entreprenørskab. Alle materialer er gratis og frit til download.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fonden tilbyder en række materialer og aktiviteter til anvendelse i undervisning fra 0.-10. klasse. Fonden støtter også udvikling af nye undervisningsmaterialer med fokus på entreprenørskab. Alle materialer er gratis og frit til download.

I menuen i højre side er undervisningsmaterialerne inddelt i uddannelsesretning. Materialerne er gratis, men Fonden registrerer, hvor mange der bruger materialerne. Så inden et materiale kan downloades, vil du blive bedt om at angive, hvor mange elever, det er forventet, at materialet skal bruges til.

Vores undervisningsmaterialer kan også findes her.
"Fra drøm til virkelighed" - Om nordiske kompetencemål og didaktiske principper for undervisning i entreprenørskab Du kan også finde en helt kort version af "Fra drøm til virkelighed" lige her. Klik her for hente kompetence- og trinmål for entreprenørskab. Her kan man hente plakater med arbejdsmål for entreprenørskab 3. - 6. og 9. kl. Målene er tilpasset elever af lærer Sarah Kirstein. Find også arbejdsmålene i A4 her. Du kan også finde målene oversat til engelsk her. Målene er oversat af Anna Ansaba Johnson.

# data[].attributes.attachment_link.description
I menuen i højre side er undervisningsmaterialerne inddelt i uddannelsesretning. Materialerne er gratis, men Fonden registrerer, hvor mange der bruger materialerne. Så inden et materiale kan downloades, vil du blive bedt om at angive, hvor mange elever, det er forventet, at materialet skal bruges til. Vores undervisningsmaterialer kan også findes her.

# data[].attributes.body
Alle børn med i idrætsfaget" er en hjælpende hånd til idrætslærere i den almene folkeskole, der kæmper med at få inkluderet børn med fysiske eller kognitive funktionsnedsættelser i idrætstimerne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Alle børn med i idrætsfaget" er en hjælpende hånd til idrætslærere i den almene folkeskole, der kæmper med at få inkluderet børn med fysiske eller kognitive funktionsnedsættelser i idrætstimerne. Lærerne kan gennem en række materialer og værktøjer , der er udviklet med afsæt i lærernes virkelighed og praktiske udfordringer, blive klogere på vilkår, rettigheder og lovkrav på området og få øvelser, råd og vejledning til deres arbejde med at få alle børn med i idræt. Materialerne kan anvendes af idrætslærerne i deres samarbejde med kollegaer, forældre og leder samt i deres forberedelse og undervisning.

Projektet er støttet af Undervisningsministeriets pulje til undervisning i idræt og bevægelse for børn og unge med handicap i grundskolen. Partnere i projektet er Dansk Skoleidræt, Parasport Danmark, Videnscenter om Handicap, Rævebakkeskolen og Byskovskolen. Derudover er materialet testet af lærere fra fire danske folkeskoler.

Find inspiration og materialer til at få alle børn med i idrætsfaget

Hvad betyder særlige behov?

Materialerne i "Alle børn med i idrætsfaget" er udviklet til at give redskaber til at inkludere en bred målgruppe af elever. Denne dækker både børn med fysiske funktionsnedsættelser (bevægelse, høre og syn) samt kognitive funktionsnedsættelser (fx ADHD, autistmespektrumforstyrrelse og angst).

Som samlet gruppe bliver disse elever ofte omtalt på mange forskellige måder. Eksempler kan være:

Børn med særlige behov

Børn i vanskeligheder

Børn med funktionsnedsættelser

Børn med handicap

I materialet til "Alle børn med i idrætsfaget" anvendes termerne særlige behov, funktionsnedsættelser og vanskeligheder. Vi tror på, at børn først oplever deres funktionsnedsættelse som et handicap, når der er en barriere for deres funktion. Målet med projektet er at fjerne de barrierer og dermed elevens oplevelse af et handicap, og i stedet gøre det muligt at barnet oplever sig selv som inkluderet i fællesskabet i idræt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Om projektet "Alle børn med i idrætsfaget" - Dansk Skoleidræt

# data[].attributes.attachment_link.description
"Alle børn med i idrætsfaget" er en hjælpende hånd til idrætslærere i den almene folkeskole, der kæmper med at få inkluderet børn med fysiske eller kognitive funktionsnedsættelser i idrætstimerne.

# data[].attributes.headline
Idrætsundervisning skal være fuld af dans

# data[].attributes.subject
Idrætsundervisning skal være fuld af dans

# data[].attributes.body
"Dans 22" giver et tydeligt billede af hele dansens verden gennem 22 forskellige danse- og bevægelsesgenrer som folkedans, ballet, vals, hiphop, yoga, salsa og swingdans.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anmeldelse Idræt
"Dans 22" giver et tydeligt billede af hele dansens verden gennem 22 forskellige danse- og bevægelsesgenrer som folkedans, ballet, vals, hiphop, yoga, salsa og swingdans.

Fakta

"Dans 22" er et godt fagligt materiale, der giver et helt relevant indblik og indsigt i området dans - musik, bevægelse og udtryk. I denne bog er alting samlet således, at lærere, studerende og elever let kan skabe sig overblik, når der skal startes kreative processer, udvikles, forberedes eller fremvises elementer fra dans som fagligt område. Bogens alsidighed giver fin mening for lærere, studerende og elever, der arbejder målrettet med at skabe og udvikle koreografi, bevægelse og performance til musik.

Artiklen fortsætter under banneret

Materialet indeholder 22 forskellige læringsforløb med fokus på dans og bevægelse, der giver et tydeligt aftryk af faglig viden og et klart begrebsapparat, således at der gives god grobund for at arbejde med beskrivelse, analyse og instruktion af dans og bevægelse. Kapitlerne indeholder introduktion, basistrin, træningsøvelser, variationer, koreografiske ideer, refleksion, analyse og eksempler på konkret dans og bevægelse.

Sidste del af bogen indeholder en række teoretiske perspektiver på arbejdet med dans og bevægelse og eksempler på analyseskemaer til området. Bogen har mange gode illustrationer og billeder, der gør det overskueligt at bruge materialet direkte i forbindelse med undervisningen. Der er en meget udførlig litteraturliste, der giver læseren et fantastisk godt overblik og masser af grund til yderligere fordybelse i det faglige område. Materialet giver også mening i forhold til arbejdet mod prøven i idræt i folkeskolen.

Alt i alt en yderst velskrevet og fagligt indsigtsfuld bog, der anbefales til både lærere, studerende og elever. Den bør bestemt være en del af alle skolers og læreruddannelsens fagbibliotek. Dans er i dag en væsentlig del af undervisningen i folkeskolen, og her i bogen kan der hentes en masse inspiration, således at eleverne får mulighed for at lære, opleve og stimulere bevægelsesglæde og får lyst til at danse.

# data[].attributes.attachment_link.title
Idrætsundervisning skal være "vild med dans" - Folkeskolen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Anmeldelse Idræt "Dans 22" giver et tydeligt billede af hele dansens verden gennem 22 forskellige danse- og bevægelsesgenrer som folkedans, ballet, vals, hiphop, yoga, salsa og swingdans. "Dans 22" er et godt fagligt materiale, der giver et helt relevant indblik og indsigt i området dans - musik, bevægelse og udtryk.

# data[].attributes.body
Med hensyn til fælles mål og valgfag i fagene billedkunst, madkundskab, idræt og håndværk & design henviser vi til EMU.
Da vi ikke har fagkonsulenter på disse fagområder, kan vi ikke svare på mere specifikke spørgsmål vedrørende faget og fagets pædagogiske udfordringer.

Har du derfor spørgsmål til fagenes indhold, prøver eller test, kan du i stedet skrive eller ringe direkte til en relevant læringskonsulent, som du kan finde på Børne- og Undervisningsministeriets hjemmeside vedrørende læringskonsulenterne. Der er en alfabetisk oversigt over alle læringskonsulenterne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læringskonsulenterne er fuldtids- eller deltidsansatte. De deltidsansatte læringskonsulenter arbejder i sektoren på en skole eller i en forvaltning ved siden af arbejdet i ministeriet. Læringskonsulenternes vejledningspraksis bygger på praksiserfaring fra undervisning, ledelse eller forvaltning, fee…

# data[].attributes.headline
Hus, Lærerens håndbog. Ny bog om arkitektur i indskolingen

# data[].attributes.subject
Hus, Lærerens håndbog. Ny bog om arkitektur i indskolingen

# data[].attributes.body
På mitcfu.dk har vi nu ovenstående bog til udlån - http://kortlink.dk/2g746.
Denne "lærerens håndbog" hører til den tematiske elevbog "HUS - arkitektur i indskolingen". Den uddyber og supplerer elevbogens kapitler og giver trin for trin vejledning til de enkelte afsnit i elevbogen. Indeholder såvel læringsmål, henvisninger til Fællesmål samt evalueringsforslag.

# data[].attributes.headline
Det syngende fødselsdagskortog - andre funky ting du selv kan lave med en computer & lidt fantasi.

# data[].attributes.subject
Det syngende fødselsdagskortog - andre funky ting du selv kan lave med en computer & lidt fantasi.

# data[].attributes.body
Introduktion til det gratis programmeringsværktøj Scratch 3.0 med opskrifter på hvordan man kan lave tegnefilm, et interaktivt fødselsdagskort, kunst, quizzer og spil m.m.