# data[].attributes.body
more_vertical
Emma, Anna og Laura
Emma, Anna og Laura
Monarki: En stat hvor der er en konge, dronning, kejser eller fyrste der bestemmer. Vedkommende skal bestemme hele sit liv.
Oplyst enevælde: En person der bestemmer det hele og skal sørge for at alle har det godt. Det kunne f.eks. være en konge, dronning eller kejser
Oligarki: En stat hvor en lille gruppe, få personer eller familier har magten. Magten går nogle gange i arv.
Teokrati: En stat hvor man tror meget på Gud, og derfor bestemmer præsterne.
Anarki: Der er ingen der har magten og bestemmer. Beslutningerne bliver taget i fælleskab, af dem som det vedrører. Der skal helst tages få beslutninger, fordi hver person skal bestemme over sit eget liv.
Diktatur: Hvor der er en eller flere personer der bestemmer det hele, og borgerne får ikke lov til at bestemme noget.
more_vertical
Frederik og Mikkel P
Frederik og Mikkel P
monarki: i et monarki er det monark der har magten
diktatur: i et diktatur er det en eller få folk der har magten.
normale folk ingen magt over hvordan landet styres.
teokrati: i et teokrati er det religiøse eksperter der har magten. Oligarki: i et oligarki er det normalt nogle få magtfulde familier der har magten. oplyst enevælde: i et oplyst enevælde er monarkerne en slags tjener for folket.
anarki: i et anarki er der ingen som har magten
more_vertical
tobias og morten
tobias og morten
monarki: er et land der er styret af monarken
Oplyst enevælde: er et land hvor monarken er en slags tjener for folket
Teokrati: er når et land er styret af biskoppen eller præsterne
obligarki: er når en lille gruppe mennesker styrer landet
diktatur: er når en diktator styrer landet fuldstændigt
anarki: er når der ikke er nogen der styrer landet
more_vertical
Sara J og Cecilie
Sara J og Cecilie
Monarki: en stat der er regeret af en konge, dronning, fyrste eller kejser.
Oplyst enevælde: En stat hvor en person styrer hele landet.
Teokrati: En stat hvor man betragter Gud som leder, og magten er hos gejstligheden for Guden.
Oligarki: En stat der er styret af en lille gruppe eller en familie.
Anarki: En stat hvor ingen har magten men alle har indflydelse på beslutninger der vedrører dem.
Diktatur: En stat der er regeret af en eller få personer, som kan bestemme uden indbyggernes indflydelse.
more_vertical
Oskar, Fabian og Ze Kaiser
Oskar, Fabian og Ze Kaiser
Monarki: Et land styrret af at kongehus
Teokrati: Et land hvor religion bestemmer
Oligarki: Et land der styrres af en familie
Oplyst enevælde: Et land styrret af et kongehus, der skal gøre det bedste for folket
Anarki: Et land hvor ingen bestemmer
Diktatur: Et land styrret af en person der er kommet til magten med vold
more_vertical
Carolinerne & Mie
Carolinerne & Mie
Monarki: en der har magten fx. en konge.
Oplyst enevælde: et land der styres af kun en person.
Teokrati: hvor man betragter gud som sin leder.
Oligarki: hvor der er få personer (måske en familie eller flere ) der har magten.
Anarki: hvor alle bestemmer.
more_vertical
Sara T. & Line
Sara T. & Line
Monarki: en stat der bliver styret af en konge eller dronning.
Oplyst enevælde: hvor enten kongen eller dronningen har magten.
Oligarki: en stat hvor en lille gruppe eller en familie har magten.
Teograti: En stat hvor de er kristne og tror meget på gud, så præstene bestemmer.
Anarki: er en stat hvor ingen har magten.
Digtatur: hvor der enten er en eller flere personer som bestemmer, bogerne bestemmer ikke noget.
more_vertical
Mikkel & Mathias C
Mikkel & Mathias C
Monarki: En stat der bliver styret af en konge, en kejser, en Dronning eller en fyrste.
Oplyst enevælde: Et land som også er styret af en monark som har magten.
Teokrati: En stat eller regeringform hvor det er gud der betragtes som lederen.
Oligarki: En styreform hvor statsmagten er samlet hos få personer eller familier.
Anarki: Er der ingen der har magten beslutningen tages af dem det vedrører.
Diktatur: Er det en diktatur eller få personer der har magten.
more_vertical
Joakim og Mads
Joakim og Mads
Monarki: En land hvor en konge eller
dronning bestemmer
Oplyst enevælde: monarken har til opgave
at sørge for at alle har det bedst muligt med beslutninger
Teokrati: Gudsstyre hvor religionen bestemmer
Oligarki: En lille gruppe mennesker der bestemmer
Anarki: Beslutninger bliver taget i fællesskab
Diktatur: En eller Flere personer og folket har ingen indflydelse
more_vertical
Filip, Janus og Mathias
Filip, Janus og Mathias
Monarki: er der hvor en konge eller en dronning bestemmer, men ikke har politisk indflydelse.
Oplyst enevælde: Hvor kongen eller dronningen har den fulde magt.
Teokrati: Er hvor guds ord er lov bestemt ud fra fx. biblen, koranen eller toranen.
Oligarki: Er hvor en lille gruppe mennesker bestemmer, typisk en stor familie.
Diktatur: Er hvor en person bestemmer det hele, og får oftest hjælp fra landets militær.
Anarki: Er hvor ingen har magten, men alle har indflydelse på hvordan det skal være.
more_vertical
Sara T og Line
Sara T og Line
Grundloven: grundloven er fra den 5. juni 1849. Det er en lov som blev oprettet for at man kunne bevare visse rettigheder som fx ytringsfrihed og sådan. Grundloven er blevet revideret af flere omgange, først i 1866, så i 1915, 1920 og 1953. Grundloven sætter standarden for hvordan alle andre love skal være. der er 89 regler i grundloven. der er f.eks.
- Man skal være 18 før at man er myndig
- grundloven er hovde regelen i landet
- loven gælder for alle dele af landet
- Folketinget kan kun tage beslutning, når over halvdelen af medlemmerne er tilstede og deltager i afstemningen.
- retten til at yde sig
more_vertical
tobias og morten
tobias og morten
grundloven: 5. juni 1849
grundloven er danmarks øverste lov
undervisningsrettigheder
§ 90. hvis forældrene ikke kan tage sig af barnet bliver det sat på en skole gratis
§ 87. ejendomsrettigheder
§ 85.Enhver, der anholdes, skal inden 24 Timer stilles for en Dommer.
more_vertical
Filip, Janus og Mathias
Filip, Janus og Mathias
Grundloven blev lavet i 1849 d. 5 juni, blev dog ændret i
1866, 1915 og sidste gang d. 5 juni 1953.
Grundloven er hovedloven i landet.
Kapitel 1 § 1 (Denne grundlov gælder for alle dele af Danmarks Rige.)
Kapitel 1 § 3 (Den lovgivende magt er hos kongen og folketinget i forening. Den udøvende magt er hos kongen. Den dømmende magt er hos domstolene.)
kapitel 3 § 15 stykke 1 (Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid til ham.)
kapitel 3 § 21 (Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.)
kapitel 3 § 23 (I særdeles påtrængende tilfælde kan kongen, når folketinget ikke kan samles, udstede foreløbige love, der dog ikke må stride mod grundloven og altid straks efter folketingets sammentræden skal forelægges dette til godkendelse eller forkastelse.)
more_vertical
Joakim og Mads/ Nr.1 og Nr.2
Joakim og Mads/ Nr.1 og Nr.2
Grundloven er lavet den 5. Juni 1849 og er senest ændret i 1953
Grundloven er regler og pligter som skal overholdes.
§89 Den træder i kræft straks
§2 Regeringsformen er indskrænket-monarkisk.
§ 71 en masse frihedssnak
§ 76 Man har ret til undervisning
§ 73 ejendomsretten

more_vertical
Oskar, Fabian og Ze Kaiser (Harold) - Grundloven
Oskar, Fabian og Ze Kaiser (Harold) - Grundloven
1849 - 5. juni blev den grundlagt
De grundlæggende love
§1 Loven gælder i hele Danmark
§89 Loven træder i kraft straks
§13 Kongen har intet ansvar
§28 Folketinget må kun bestå af 179 (4 fra Grønland og Færøerne)
§5 Kongen skal have tilladelse af Folketinget for at være konge i et andet land
more_vertical
Mikkel og Mathias c
Mikkel og Mathias c
Grundloven er lavet den 5. juni 1849 Grundloven er blev sidst ændret i 1953 Grundloven består af regler og pligter som skal overholdes, det er også et lands hovedlov.
: Den gælder fra alle Danmarks rige : Kongen kan for folketinget lade fremsætte love og andre beslutninger : Kongen har intet ansvar :Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid til ham. :Den personlige frihed er ukrænkelig. Ingen dansk borger kan på grund af sin politiske eller religiøse overbevisning eller sin afstamning underkastes nogen form for frihedsberøvelse.
more_vertical
Carolinerne & Mie
Carolinerne & Mie
D. 5 juni 1849 blev Grundloven skrevet under af Frederik
d. 7.
Grundloven er Danmarks øverste lov, der fastgør alle de
vigtigste love.
§ 1: Grundloven gælder i hele Danmark
§ 7: Kongen er myndig når han er 18 år.
§ 21: Kongen kan for folketinget lade
fremsætte forslag til love og andre beslutninger.
§
more_vertical
Frederik og Mikkel P
Frederik og Mikkel P
grundloven blev grundlagt i 1849.
grundloven er loven som alle skal følge.
§ 1
Denne grundlov gælder for alle dele af danmark.
§ 5
kongen kan ikke folketingets samtykke være regent i andre lande.
§ 21
Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.
§ 50
Folketinget kan kun tage beslutning, når over halvdelen af medlemmerne er tilstede og deltager i afstemningen.
§ 76
Alle børn i den undervisningspligtige alder har ret til fri undervisning i folkeskolen. Forældre eller værger, der selv sørger for, at børnene får en undervisning, der kan stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, er ikke pligtige at lade børnene undervise i folkeskolen.
more_vertical
Stig
Stig
Hvornår er Grundloven fra?
Hvad er Grundloven?
Find min. 5 rettigheder/pligter, som I synes, er de vigste
more_vertical
Sara J. og Cecilie
Sara J. og Cecilie
Danmarks første grundlov blev underskrevet af Frederik 3. i 1848 d. 5. Juni
Grundloven er ændret tre gange siden i år 1866, 1915, 1953.
De vigtigste:
Kapitel 2 § 5, kongen kan ikke uden folkets samtykke være regent i andre lande.
Kapitel 3 § 21, Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.
Kapitel 3 § 26, Kongen har ret til at lade slå mønt i henhold til loven.
Kapitel 4 § 28, Folketinget udgør een forsamling bestående af højst 179 medlemmer, hvoraf to medlemmer vælges på Færøerne og to i Grønland.
Kapitel 4 § 31 stk. 1, Folketingets medlemmer udvælges ved almindelige, direkte og hemmelige valg.
more_vertical
Mikkel og Mathias C.
Mikkel og Mathias C.
§ 30
Stk. 1.
Valgbar til folketinget er enhver. som har valgret til dette, medmindre vedkommende er straffet for en handling, der i almindeligt omdømme gør ham uværdig til at være medlem af folketinget.

more_vertical
bøge
bøge
hej med jer venner
Rediger
more_vertical
more_verticalEmma

more_vertical
Emma, Anna og Laura
Emma, Anna og Laura
Monarki: En stat hvor der er en konge, dronning, kejser eller fyrste der bestemmer. Vedkommende skal bestemme hele sit liv.
Oplyst enevælde: En person der bestemmer det hele og skal sørge for at alle har det godt. Det kunne f.eks. være en konge, dronning eller kejser
Oligarki: En stat hvor en lille gruppe, få personer eller familier har magten. Magten går nogle gange i arv.
Teokrati: En stat hvor man tror meget på Gud, og derfor bestemmer præsterne.
Anarki: Der er ingen der har magten og bestemmer. Beslutningerne bliver taget i fælleskab, af dem som det vedrører. Der skal helst tages få beslutninger, fordi hver person skal bestemme over sit eget liv.
Diktatur: Hvor der er en eller flere personer der bestemmer det hele, og borgerne får ikke lov til at bestemme noget.
more_vertical
Frederik og Mikkel P
Frederik og Mikkel P
monarki: i et monarki er det monark der har magten
diktatur: i et diktatur er det en eller få folk der har magten.
normale folk ingen magt over hvordan landet styres.
teokrati: i et teokrati er det religiøse eksperter der har magten. Oligarki: i et oligarki er det normalt nogle få magtfulde familier der har magten. oplyst enevælde: i et oplyst enevælde er monarkerne en slags tjener for folket.
anarki: i et anarki er der ingen som har magten
more_vertical
tobias og morten
tobias og morten
monarki: er et land der er styret af monarken
Oplyst enevælde: er et land hvor monarken er en slags tjener for folket
Teokrati: er når et land er styret af biskoppen eller præsterne
obligarki: er når en lille gruppe mennesker styrer landet
diktatur: er når en diktator styrer landet fuldstændigt
anarki: er når der ikke er nogen der styrer landet
more_vertical
Sara J og Cecilie
Sara J og Cecilie
Monarki: en stat der er regeret af en konge, dronning, fyrste eller kejser.
Oplyst enevælde: En stat hvor en person styrer hele landet.
Teokrati: En stat hvor man betragter Gud som leder, og magten er hos gejstligheden for Guden.
Oligarki: En stat der er styret af en lille gruppe eller en familie.
Anarki: En stat hvor ingen har magten men alle har indflydelse på beslutninger der vedrører dem.
Diktatur: En stat der er regeret af en eller få personer, som kan bestemme uden indbyggernes indflydelse.
more_vertical
Oskar, Fabian og Ze Kaiser
Oskar, Fabian og Ze Kaiser
Monarki: Et land styrret af at kongehus
Teokrati: Et land hvor religion bestemmer
Oligarki: Et land der styrres af en familie
Oplyst enevælde: Et land styrret af et kongehus, der skal gøre det bedste for folket
Anarki: Et land hvor ingen bestemmer
Diktatur: Et land styrret af en person der er kommet til magten med vold
more_vertical
Carolinerne & Mie
Carolinerne & Mie
Monarki: en der har magten fx. en konge.
Oplyst enevælde: et land der styres af kun en person.
Teokrati: hvor man betragter gud som sin leder.
Oligarki: hvor der er få personer (måske en familie eller flere ) der har magten.
Anarki: hvor alle bestemmer.
more_vertical
Sara T. & Line
Sara T. & Line
Monarki: en stat der bliver styret af en konge eller dronning.
Oplyst enevælde: hvor enten kongen eller dronningen har magten.
Oligarki: en stat hvor en lille gruppe eller en familie har magten.
Teograti: En stat hvor de er kristne og tror meget på gud, så præstene bestemmer.
Anarki: er en stat hvor ingen har magten.
Digtatur: hvor der enten er en eller flere personer som bestemmer, bogerne bestemmer ikke noget.
more_vertical
Mikkel & Mathias C
Mikkel & Mathias C
Monarki: En stat der bliver styret af en konge, en kejser, en Dronning eller en fyrste.
Oplyst enevælde: Et land som også er styret af en monark som har magten.
Teokrati: En stat eller regeringform hvor det er gud der betragtes som lederen.
Oligarki: En styreform hvor statsmagten er samlet hos få personer eller familier.
Anarki: Er der ingen der har magten beslutningen tages af dem det vedrører.
Diktatur: Er det en diktatur eller få personer der har magten.
more_vertical
Joakim og Mads
Joakim og Mads
Monarki: En land hvor en konge eller
dronning bestemmer
Oplyst enevælde: monarken har til opgave
at sørge for at alle har det bedst muligt med beslutninger
Teokrati: Gudsstyre hvor religionen bestemmer
Oligarki: En lille gruppe mennesker der bestemmer
Anarki: Beslutninger bliver taget i fællesskab
Diktatur: En eller Flere personer og folket har ingen indflydelse
more_vertical
Filip, Janus og Mathias
Filip, Janus og Mathias
Monarki: er der hvor en konge eller en dronning bestemmer, men ikke har politisk indflydelse.
Oplyst enevælde: Hvor kongen eller dronningen har den fulde magt.
Teokrati: Er hvor guds ord er lov bestemt ud fra fx. biblen, koranen eller toranen.
Oligarki: Er hvor en lille gruppe mennesker bestemmer, typisk en stor familie.
Diktatur: Er hvor en person bestemmer det hele, og får oftest hjælp fra landets militær.
Anarki: Er hvor ingen har magten, men alle har indflydelse på hvordan det skal være.
more_vertical
Sara T og Line
Sara T og Line
Grundloven: grundloven er fra den 5. juni 1849. Det er en lov som blev oprettet for at man kunne bevare visse rettigheder som fx ytringsfrihed og sådan. Grundloven er blevet revideret af flere omgange, først i 1866, så i 1915, 1920 og 1953. Grundloven sætter standarden for hvordan alle andre love skal være. der er 89 regler i grundloven. der er f.eks.
- Man skal være 18 før at man er myndig
- grundloven er hovde regelen i landet
- loven gælder for alle dele af landet
- Folketinget kan kun tage beslutning, når over halvdelen af medlemmerne er tilstede og deltager i afstemningen.
- retten til at yde sig
more_vertical
tobias og morten
tobias og morten
grundloven: 5. juni 1849
grundloven er danmarks øverste lov
undervisningsrettigheder
§ 90. hvis forældrene ikke kan tage sig af barnet bliver det sat på en skole gratis
§ 87. ejendomsrettigheder
§ 85.Enhver, der anholdes, skal inden 24 Timer stilles for en Dommer.
more_vertical
Filip, Janus og Mathias
Filip, Janus og Mathias
Grundloven blev lavet i 1849 d. 5 juni, blev dog ændret i
1866, 1915 og sidste gang d. 5 juni 1953.
Grundloven er hovedloven i landet.
Kapitel 1 § 1 (Denne grundlov gælder for alle dele af Danmarks Rige.)
Kapitel 1 § 3 (Den lovgivende magt er hos kongen og folketinget i forening. Den udøvende magt er hos kongen. Den dømmende magt er hos domstolene.)
kapitel 3 § 15 stykke 1 (Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid til ham.)
kapitel 3 § 21 (Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.)
kapitel 3 § 23 (I særdeles påtrængende tilfælde kan kongen, når folketinget ikke kan samles, udstede foreløbige love, der dog ikke må stride mod grundloven og altid straks efter folketingets sammentræden skal forelægges dette til godkendelse eller forkastelse.)
more_vertical
Joakim og Mads/ Nr.1 og Nr.2
Joakim og Mads/ Nr.1 og Nr.2
Grundloven er lavet den 5. Juni 1849 og er senest ændret i 1953
Grundloven er regler og pligter som skal overholdes.
§89 Den træder i kræft straks
§2 Regeringsformen er indskrænket-monarkisk.
§ 71 en masse frihedssnak
§ 76 Man har ret til undervisning
§ 73 ejendomsretten

more_vertical
Oskar, Fabian og Ze Kaiser (Harold) - Grundloven
Oskar, Fabian og Ze Kaiser (Harold) - Grundloven
1849 - 5. juni blev den grundlagt
De grundlæggende love
§1 Loven gælder i hele Danmark
§89 Loven træder i kraft straks
§13 Kongen har intet ansvar
§28 Folketinget må kun bestå af 179 (4 fra Grønland og Færøerne)
§5 Kongen skal have tilladelse af Folketinget for at være konge i et andet land
more_vertical
Mikkel og Mathias c
Mikkel og Mathias c
Grundloven er lavet den 5. juni 1849 Grundloven er blev sidst ændret i 1953 Grundloven består af regler og pligter som skal overholdes, det er også et lands hovedlov.
: Den gælder fra alle Danmarks rige : Kongen kan for folketinget lade fremsætte love og andre beslutninger : Kongen har intet ansvar :Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid til ham. :Den personlige frihed er ukrænkelig. Ingen dansk borger kan på grund af sin politiske eller religiøse overbevisning eller sin afstamning underkastes nogen form for frihedsberøvelse.
more_vertical
Carolinerne & Mie
Carolinerne & Mie
D. 5 juni 1849 blev Grundloven skrevet under af Frederik
d. 7.
Grundloven er Danmarks øverste lov, der fastgør alle de
vigtigste love.
§ 1: Grundloven gælder i hele Danmark
§ 7: Kongen er myndig når han er 18 år.
§ 21: Kongen kan for folketinget lade
fremsætte forslag til love og andre beslutninger.
§
more_vertical
Frederik og Mikkel P
Frederik og Mikkel P
grundloven blev grundlagt i 1849.
grundloven er loven som alle skal følge.
§ 1
Denne grundlov gælder for alle dele af danmark.
§ 5
kongen kan ikke folketingets samtykke være regent i andre lande.
§ 21
Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.
§ 50
Folketinget kan kun tage beslutning, når over halvdelen af medlemmerne er tilstede og deltager i afstemningen.
§ 76
Alle børn i den undervisningspligtige alder har ret til fri undervisning i folkeskolen. Forældre eller værger, der selv sørger for, at børnene får en undervisning, der kan stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, er ikke pligtige at lade børnene undervise i folkeskolen.
more_vertical
Stig
Stig
Hvornår er Grundloven fra?
Hvad er Grundloven?
Find min. 5 rettigheder/pligter, som I synes, er de vigste
more_vertical
Sara J. og Cecilie
Sara J. og Cecilie
Danmarks første grundlov blev underskrevet af Frederik 3. i 1848 d. 5. Juni
Grundloven er ændret tre gange siden i år 1866, 1915, 1953.
De vigtigste:
Kapitel 2 § 5, kongen kan ikke uden folkets samtykke være regent i andre lande.
Kapitel 3 § 21, Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.
Kapitel 3 § 26, Kongen har ret til at lade slå mønt i henhold til loven.
Kapitel 4 § 28, Folketinget udgør een forsamling bestående af højst 179 medlemmer, hvoraf to medlemmer vælges på Færøerne og to i Grønland.
Kapitel 4 § 31 stk. 1, Folketingets medlemmer udvælges ved almindelige, direkte og hemmelige valg.
more_vertical
Mikkel og Mathias C.
Mikkel og Mathias C.
§ 30
Stk. 1.
Valgbar til folketinget er enhver. som har valgret til dette, medmindre vedkommende er straffet for en handling, der i almindeligt omdømme gør ham uværdig til at være medlem af folketinget.

more_vertical
bøge
bøge
hej med jer venner
more_vertical
Emma, Anna og Laura
Emma, Anna og Laura
Monarki: En stat hvor der er en konge, dronning, kejser eller fyrste der bestemmer. Vedkommende skal bestemme hele sit liv.
Oplyst enevælde: En person der bestemmer det hele og skal sørge for at alle har det godt. Det kunne f.eks. være en konge, dronning eller kejser
Oligarki: En stat hvor en lille gruppe, få personer eller familier har magten. Magten går nogle gange i arv.
Teokrati: En stat hvor man tror meget på Gud, og derfor bestemmer præsterne.
Anarki: Der er ingen der har magten og bestemmer. Beslutningerne bliver taget i fælleskab, af dem som det vedrører. Der skal helst tages få beslutninger, fordi hver person skal bestemme over sit eget liv.
Diktatur: Hvor der er en eller flere personer der bestemmer det hele, og borgerne får ikke lov til at bestemme noget.
Avatar for Benedikte

share_arrow_outline

star_outline

arrow_2_rectangular_clockwise_thin

dot_3_horizontal
more_vertical
Emma, Anna og Laura
Emma, Anna og Laura
Monarki: En stat hvor der er en konge, dronning, kejser eller fyrste der bestemmer. Vedkommende skal bestemme hele sit liv.
Oplyst enevælde: En person der bestemmer det hele og skal sørge for at alle har det godt. Det kunne f.eks. være en konge, dronning eller kejser
Oligarki: En stat hvor en lille gruppe, få personer eller familier har magten. Magten går nogle gange i arv.
Teokrati: En stat hvor man tror meget på Gud, og derfor bestemmer præsterne.
Anarki: Der er ingen der har magten og bestemmer. Beslutningerne bliver taget i fælleskab, af dem som det vedrører. Der skal helst tages få beslutninger, fordi hver person skal bestemme over sit eget liv.
Diktatur: Hvor der er en eller flere personer der bestemmer det hele, og borgerne får ikke lov til at bestemme noget.
Avatar for Benedikte

share_arrow_outline

star_outline

arrow_2_rectangular_clockwise_thin

dot_3_horizontal

# data[].attributes.body
more_vertical
Emma, Anna og Laura
Emma, Anna og Laura
Monarki: En stat hvor der er en konge, dronning, kejser eller fyrste der bestemmer. Vedkommende skal bestemme hele sit liv.
Oplyst enevælde: En person der bestemmer det hele og skal sørge for at alle har det godt. Det kunne f.eks. være en konge, dronning eller kejser
Oligarki: En stat hvor en lille gruppe, få personer eller familier har magten. Magten går nogle gange i arv.
Teokrati: En stat hvor man tror meget på Gud, og derfor bestemmer præsterne.
Anarki: Der er ingen der har magten og bestemmer. Beslutningerne bliver taget i fælleskab, af dem som det vedrører. Der skal helst tages få beslutninger, fordi hver person skal bestemme over sit eget liv.
Diktatur: Hvor der er en eller flere personer der bestemmer det hele, og borgerne får ikke lov til at bestemme noget.
more_vertical
Frederik og Mikkel P
Frederik og Mikkel P
monarki: i et monarki er det monark der har magten
diktatur: i et diktatur er det en eller få folk der har magten.
normale folk ingen magt over hvordan landet styres.
teokrati: i et teokrati er det religiøse eksperter der har magten. Oligarki: i et oligarki er det normalt nogle få magtfulde familier der har magten. oplyst enevælde: i et oplyst enevælde er monarkerne en slags tjener for folket.
anarki: i et anarki er der ingen som har magten
more_vertical
tobias og morten
tobias og morten
monarki: er et land der er styret af monarken
Oplyst enevælde: er et land hvor monarken er en slags tjener for folket
Teokrati: er når et land er styret af biskoppen eller præsterne
obligarki: er når en lille gruppe mennesker styrer landet
diktatur: er når en diktator styrer landet fuldstændigt
anarki: er når der ikke er nogen der styrer landet
more_vertical
Sara J og Cecilie
Sara J og Cecilie
Monarki: en stat der er regeret af en konge, dronning, fyrste eller kejser.
Oplyst enevælde: En stat hvor en person styrer hele landet.
Teokrati: En stat hvor man betragter Gud som leder, og magten er hos gejstligheden for Guden.
Oligarki: En stat der er styret af en lille gruppe eller en familie.
Anarki: En stat hvor ingen har magten men alle har indflydelse på beslutninger der vedrører dem.
Diktatur: En stat der er regeret af en eller få personer, som kan bestemme uden indbyggernes indflydelse.
more_vertical
Oskar, Fabian og Ze Kaiser
Oskar, Fabian og Ze Kaiser
Monarki: Et land styrret af at kongehus
Teokrati: Et land hvor religion bestemmer
Oligarki: Et land der styrres af en familie
Oplyst enevælde: Et land styrret af et kongehus, der skal gøre det bedste for folket
Anarki: Et land hvor ingen bestemmer
Diktatur: Et land styrret af en person der er kommet til magten med vold
more_vertical
Carolinerne & Mie
Carolinerne & Mie
Monarki: en der har magten fx. en konge.
Oplyst enevælde: et land der styres af kun en person.
Teokrati: hvor man betragter gud som sin leder.
Oligarki: hvor der er få personer (måske en familie eller flere ) der har magten.
Anarki: hvor alle bestemmer.
more_vertical
Sara T. & Line
Sara T. & Line
Monarki: en stat der bliver styret af en konge eller dronning.
Oplyst enevælde: hvor enten kongen eller dronningen har magten.
Oligarki: en stat hvor en lille gruppe eller en familie har magten.
Teograti: En stat hvor de er kristne og tror meget på gud, så præstene bestemmer.
Anarki: er en stat hvor ingen har magten.
Digtatur: hvor der enten er en eller flere personer som bestemmer, bogerne bestemmer ikke noget.
more_vertical
Mikkel & Mathias C
Mikkel & Mathias C
Monarki: En stat der bliver styret af en konge, en kejser, en Dronning eller en fyrste.
Oplyst enevælde: Et land som også er styret af en monark som har magten.
Teokrati: En stat eller regeringform hvor det er gud der betragtes som lederen.
Oligarki: En styreform hvor statsmagten er samlet hos få personer eller familier.
Anarki: Er der ingen der har magten beslutningen tages af dem det vedrører.
Diktatur: Er det en diktatur eller få personer der har magten.
more_vertical
Joakim og Mads
Joakim og Mads
Monarki: En land hvor en konge eller
dronning bestemmer
Oplyst enevælde: monarken har til opgave
at sørge for at alle har det bedst muligt med beslutninger
Teokrati: Gudsstyre hvor religionen bestemmer
Oligarki: En lille gruppe mennesker der bestemmer
Anarki: Beslutninger bliver taget i fællesskab
Diktatur: En eller Flere personer og folket har ingen indflydelse
more_vertical
Filip, Janus og Mathias
Filip, Janus og Mathias
Monarki: er der hvor en konge eller en dronning bestemmer, men ikke har politisk indflydelse.
Oplyst enevælde: Hvor kongen eller dronningen har den fulde magt.
Teokrati: Er hvor guds ord er lov bestemt ud fra fx. biblen, koranen eller toranen.
Oligarki: Er hvor en lille gruppe mennesker bestemmer, typisk en stor familie.
Diktatur: Er hvor en person bestemmer det hele, og får oftest hjælp fra landets militær.
Anarki: Er hvor ingen har magten, men alle har indflydelse på hvordan det skal være.
more_vertical
Sara T og Line
Sara T og Line
Grundloven: grundloven er fra den 5. juni 1849. Det er en lov som blev oprettet for at man kunne bevare visse rettigheder som fx ytringsfrihed og sådan. Grundloven er blevet revideret af flere omgange, først i 1866, så i 1915, 1920 og 1953. Grundloven sætter standarden for hvordan alle andre love skal være. der er 89 regler i grundloven. der er f.eks.
- Man skal være 18 før at man er myndig
- grundloven er hovde regelen i landet
- loven gælder for alle dele af landet
- Folketinget kan kun tage beslutning, når over halvdelen af medlemmerne er tilstede og deltager i afstemningen.
- retten til at yde sig
more_vertical
tobias og morten
tobias og morten
grundloven: 5. juni 1849
grundloven er danmarks øverste lov
undervisningsrettigheder
§ 90. hvis forældrene ikke kan tage sig af barnet bliver det sat på en skole gratis
§ 87. ejendomsrettigheder
§ 85.Enhver, der anholdes, skal inden 24 Timer stilles for en Dommer.
more_vertical
Filip, Janus og Mathias
Filip, Janus og Mathias
Grundloven blev lavet i 1849 d. 5 juni, blev dog ændret i
1866, 1915 og sidste gang d. 5 juni 1953.
Grundloven er hovedloven i landet.
Kapitel 1 § 1 (Denne grundlov gælder for alle dele af Danmarks Rige.)
Kapitel 1 § 3 (Den lovgivende magt er hos kongen og folketinget i forening. Den udøvende magt er hos kongen. Den dømmende magt er hos domstolene.)
kapitel 3 § 15 stykke 1 (Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid til ham.)
kapitel 3 § 21 (Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.)
kapitel 3 § 23 (I særdeles påtrængende tilfælde kan kongen, når folketinget ikke kan samles, udstede foreløbige love, der dog ikke må stride mod grundloven og altid straks efter folketingets sammentræden skal forelægges dette til godkendelse eller forkastelse.)
more_vertical
Joakim og Mads/ Nr.1 og Nr.2
Joakim og Mads/ Nr.1 og Nr.2
Grundloven er lavet den 5. Juni 1849 og er senest ændret i 1953
Grundloven er regler og pligter som skal overholdes.
§89 Den træder i kræft straks
§2 Regeringsformen er indskrænket-monarkisk.
§ 71 en masse frihedssnak
§ 76 Man har ret til undervisning
§ 73 ejendomsretten

more_vertical
Oskar, Fabian og Ze Kaiser (Harold) - Grundloven
Oskar, Fabian og Ze Kaiser (Harold) - Grundloven
1849 - 5. juni blev den grundlagt
De grundlæggende love
§1 Loven gælder i hele Danmark
§89 Loven træder i kraft straks
§13 Kongen har intet ansvar
§28 Folketinget må kun bestå af 179 (4 fra Grønland og Færøerne)
§5 Kongen skal have tilladelse af Folketinget for at være konge i et andet land
more_vertical
Mikkel og Mathias c
Mikkel og Mathias c
Grundloven er lavet den 5. juni 1849 Grundloven er blev sidst ændret i 1953 Grundloven består af regler og pligter som skal overholdes, det er også et lands hovedlov.
: Den gælder fra alle Danmarks rige : Kongen kan for folketinget lade fremsætte love og andre beslutninger : Kongen har intet ansvar :Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid til ham. :Den personlige frihed er ukrænkelig. Ingen dansk borger kan på grund af sin politiske eller religiøse overbevisning eller sin afstamning underkastes nogen form for frihedsberøvelse.
more_vertical
Carolinerne & Mie
Carolinerne & Mie
D. 5 juni 1849 blev Grundloven skrevet under af Frederik
d. 7.
Grundloven er Danmarks øverste lov, der fastgør alle de
vigtigste love.
§ 1: Grundloven gælder i hele Danmark
§ 7: Kongen er myndig når han er 18 år.
§ 21: Kongen kan for folketinget lade
fremsætte forslag til love og andre beslutninger.
§
more_vertical
Frederik og Mikkel P
Frederik og Mikkel P
grundloven blev grundlagt i 1849.
grundloven er loven som alle skal følge.
§ 1
Denne grundlov gælder for alle dele af danmark.
§ 5
kongen kan ikke folketingets samtykke være regent i andre lande.
§ 21
Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.
§ 50
Folketinget kan kun tage beslutning, når over halvdelen af medlemmerne er tilstede og deltager i afstemningen.
§ 76
Alle børn i den undervisningspligtige alder har ret til fri undervisning i folkeskolen. Forældre eller værger, der selv sørger for, at børnene får en undervisning, der kan stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, er ikke pligtige at lade børnene undervise i folkeskolen.
more_vertical
Stig
Stig
Hvornår er Grundloven fra?
Hvad er Grundloven?
Find min. 5 rettigheder/pligter, som I synes, er de vigste
more_vertical
Sara J. og Cecilie
Sara J. og Cecilie
Danmarks første grundlov blev underskrevet af Frederik 3. i 1848 d. 5. Juni
Grundloven er ændret tre gange siden i år 1866, 1915, 1953.
De vigtigste:
Kapitel 2 § 5, kongen kan ikke uden folkets samtykke være regent i andre lande.
Kapitel 3 § 21, Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.
Kapitel 3 § 26, Kongen har ret til at lade slå mønt i henhold til loven.
Kapitel 4 § 28, Folketinget udgør een forsamling bestående af højst 179 medlemmer, hvoraf to medlemmer vælges på Færøerne og to i Grønland.
Kapitel 4 § 31 stk. 1, Folketingets medlemmer udvælges ved almindelige, direkte og hemmelige valg.
more_vertical
Mikkel og Mathias C.
Mikkel og Mathias C.
§ 30
Stk. 1.
Valgbar til folketinget er enhver. som har valgret til dette, medmindre vedkommende er straffet for en handling, der i almindeligt omdømme gør ham uværdig til at være medlem af folketinget.

more_vertical
bøge
bøge
hej med jer venner
more_vertical
Emma, Anna og Laura
Emma, Anna og Laura
Monarki: En stat hvor der er en konge, dronning, kejser eller fyrste der bestemmer. Vedkommende skal bestemme hele sit liv.
Oplyst enevælde: En person der bestemmer det hele og skal sørge for at alle har det godt. Det kunne f.eks. være en konge, dronning eller kejser
Oligarki: En stat hvor en lille gruppe, få personer eller familier har magten. Magten går nogle gange i arv.
Teokrati: En stat hvor man tror meget på Gud, og derfor bestemmer præsterne.
Anarki: Der er ingen der har magten og bestemmer. Beslutningerne bliver taget i fælleskab, af dem som det vedrører. Der skal helst tages få beslutninger, fordi hver person skal bestemme over sit eget liv.
Diktatur: Hvor der er en eller flere personer der bestemmer det hele, og borgerne får ikke lov til at bestemme noget.
Avatar for Benedikte

share_arrow_outline

star_outline

arrow_2_rectangular_clockwise_thin

dot_3_horizontal

# data[].attributes.body
Monarki: En stat hvor der er en konge, dronning, kejser eller fyrste der bestemmer. Vedkommende skal bestemme hele sit liv.

Oplyst enevælde: En person der bestemmer det hele og skal sørge for at alle har det godt. Det kunne f.eks. være en konge, dronning eller kejser

Oligarki: En stat hvor en lille gruppe, få personer eller familier har magten. Magten går nogle gange i arv.

Teokrati: En stat hvor man tror meget på Gud, og derfor bestemmer præsterne.

Anarki: Der er ingen der har magten og bestemmer. Beslutningerne bliver taget i fælleskab, af dem som det vedrører. Der skal helst tages få beslutninger, fordi hver person skal bestemme over sit eget liv.

Diktatur: Hvor der er en eller flere personer der bestemmer det hele, og borgerne får ikke lov til at bestemme noget.

# data[].attributes.body
hej med jer venner

# data[].attributes.body
§ 30
Stk. 1.
Valgbar til folketinget er enhver. som har valgret til dette, medmindre vedkommende er straffet for en handling, der i almindeligt omdømme gør ham uværdig til at være medlem af folketinget.

# data[].attributes.body
Danmarks første grundlov blev underskrevet af Frederik 3. i 1848 d. 5. Juni

Grundloven er ændret tre gange siden i år 1866, 1915, 1953.

De vigtigste:

Kapitel 2 § 5, kongen kan ikke uden folkets samtykke være regent i andre lande.

Kapitel 3 § 21, Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.

Kapitel 3 § 26, Kongen har ret til at lade slå mønt i henhold til loven.

Kapitel 4 § 28, Folketinget udgør een forsamling bestående af højst 179 medlemmer, hvoraf to medlemmer vælges på Færøerne og to i Grønland.

Kapitel 4 § 31 stk. 1, Folketingets medlemmer udvælges ved almindelige, direkte og hemmelige valg.

# data[].attributes.body
Hvornår er Grundloven fra?

Hvad er Grundloven?

Find min. 5 rettigheder/pligter, som I synes, er de vigste

# data[].attributes.body
grundloven blev grundlagt i 1849.

grundloven er loven som alle skal følge.

§ 1

Denne grundlov gælder for alle dele af danmark.

§ 5

kongen kan ikke folketingets samtykke være regent i andre lande.

§ 21

Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.

§ 50

Folketinget kan kun tage beslutning, når over halvdelen af medlemmerne er tilstede og deltager i afstemningen.

§ 76

Alle børn i den undervisningspligtige alder har ret til fri undervisning i folkeskolen. Forældre eller værger, der selv sørger for, at børnene får en undervisning, der kan stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, er ikke pligtige at lade børnene undervise i folkeskolen.

# data[].attributes.body
D. 5 juni 1849 blev Grundloven skrevet under af Frederik

d. 7.

Grundloven er Danmarks øverste lov, der fastgør alle de

vigtigste love.

§ 1: Grundloven gælder i hele Danmark

§ 7: Kongen er myndig når han er 18 år.

§ 21: Kongen kan for folketinget lade

fremsætte forslag til love og andre beslutninger.

§

# data[].attributes.body
Grundloven er lavet den 5. juni 1849 Grundloven er blev sidst ændret i 1953 Grundloven består af regler og pligter som skal overholdes, det er også et lands hovedlov.

: Den gælder fra alle Danmarks rige : Kongen kan for folketinget lade fremsætte love og andre beslutninger : Kongen har intet ansvar :Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid til ham. :Den personlige frihed er ukrænkelig. Ingen dansk borger kan på grund af sin politiske eller religiøse overbevisning eller sin afstamning underkastes nogen form for frihedsberøvelse.

# data[].attributes.headline
Oskar, Fabian og Ze Kaiser (Harold) - Grundloven

# data[].attributes.subject
Oskar, Fabian og Ze Kaiser (Harold) - Grundloven

# data[].attributes.body
1849 - 5. juni blev den grundlagt
De grundlæggende love
§1 Loven gælder i hele Danmark
§89 Loven træder i kraft straks
§13 Kongen har intet ansvar
§28 Folketinget må kun bestå af 179 (4 fra Grønland og Færøerne)

§5 Kongen skal have tilladelse af Folketinget for at være konge i et andet land

# data[].attributes.body
Grundloven er lavet den 5. Juni 1849 og er senest ændret i 1953

Grundloven er regler og pligter som skal overholdes.

§89 Den træder i kræft straks

§2 Regeringsformen er indskrænket-monarkisk.

§ 71 en masse frihedssnak

§ 76 Man har ret til undervisning

§ 73 ejendomsretten

# data[].attributes.body
Grundloven blev lavet i 1849 d. 5 juni, blev dog ændret i

1866, 1915 og sidste gang d. 5 juni 1953.

Grundloven er hovedloven i landet.

Kapitel 1 § 1 (Denne grundlov gælder for alle dele af Danmarks Rige.)

Kapitel 1 § 3 (Den lovgivende magt er hos kongen og folketinget i forening. Den udøvende magt er hos kongen. Den dømmende magt er hos domstolene.)

kapitel 3 § 15 stykke 1 (Ingen minister kan forblive i sit embede, efter at folketinget har udtalt sin mistillid til ham.)

kapitel 3 § 21 (Kongen kan for folketinget lade fremsætte forslag til love og andre beslutninger.)

kapitel 3 § 23 (I særdeles påtrængende tilfælde kan kongen, når folketinget ikke kan samles, udstede foreløbige love, der dog ikke må stride mod grundloven og altid straks efter folketingets sammentræden skal forelægges dette til godkendelse eller forkastelse.)

# data[].attributes.body
grundloven: 5. juni 1849

grundloven er danmarks øverste lov

undervisningsrettigheder

§ 90. hvis forældrene ikke kan tage sig af barnet bliver det sat på en skole gratis

§ 87. ejendomsrettigheder

§ 85.Enhver, der anholdes, skal inden 24 Timer stilles for en Dommer.

# data[].attributes.body
Grundloven: grundloven er fra den 5. juni 1849. Det er en lov som blev oprettet for at man kunne bevare visse rettigheder som fx ytringsfrihed og sådan. Grundloven er blevet revideret af flere omgange, først i 1866, så i 1915, 1920 og 1953. Grundloven sætter standarden for hvordan alle andre love skal være. der er 89 regler i grundloven. der er f.eks.

- Man skal være 18 før at man er myndig

- grundloven er hovde regelen i landet

- loven gælder for alle dele af landet

- Folketinget kan kun tage beslutning, når over halvdelen af medlemmerne er tilstede og deltager i afstemningen.

- retten til at yde sig

# data[].attributes.body
Monarki: er der hvor en konge eller en dronning bestemmer, men ikke har politisk indflydelse.

Oplyst enevælde: Hvor kongen eller dronningen har den fulde magt.

Teokrati: Er hvor guds ord er lov bestemt ud fra fx. biblen, koranen eller toranen.

Oligarki: Er hvor en lille gruppe mennesker bestemmer, typisk en stor familie.

Diktatur: Er hvor en person bestemmer det hele, og får oftest hjælp fra landets militær.

Anarki: Er hvor ingen har magten, men alle har indflydelse på hvordan det skal være.

# data[].attributes.body
Monarki: En land hvor en konge eller

dronning bestemmer

Oplyst enevælde: monarken har til opgave

at sørge for at alle har det bedst muligt med beslutninger

Teokrati: Gudsstyre hvor religionen bestemmer

Oligarki: En lille gruppe mennesker der bestemmer

Anarki: Beslutninger bliver taget i fællesskab

Diktatur: En eller Flere personer og folket har ingen indflydelse

# data[].attributes.body
Monarki: En stat der bliver styret af en konge, en kejser, en Dronning eller en fyrste.

Oplyst enevælde: Et land som også er styret af en monark som har magten.

Teokrati: En stat eller regeringform hvor det er gud der betragtes som lederen.

Oligarki: En styreform hvor statsmagten er samlet hos få personer eller familier.

Anarki: Er der ingen der har magten beslutningen tages af dem det vedrører.

Diktatur: Er det en diktatur eller få personer der har magten.

# data[].attributes.body
Monarki: en stat der bliver styret af en konge eller dronning.

Oplyst enevælde: hvor enten kongen eller dronningen har magten.

Oligarki: en stat hvor en lille gruppe eller en familie har magten.

Teograti: En stat hvor de er kristne og tror meget på gud, så præstene bestemmer.

Anarki: er en stat hvor ingen har magten.

Digtatur: hvor der enten er en eller flere personer som bestemmer, bogerne bestemmer ikke noget.

# data[].attributes.body
Monarki: en der har magten fx. en konge.

Oplyst enevælde: et land der styres af kun en person.

Teokrati: hvor man betragter gud som sin leder.

Oligarki: hvor der er få personer (måske en familie eller flere ) der har magten.

Anarki: hvor alle bestemmer.

# data[].attributes.body
Monarki: Et land styrret af at kongehus

Teokrati: Et land hvor religion bestemmer

Oligarki: Et land der styrres af en familie

Oplyst enevælde: Et land styrret af et kongehus, der skal gøre det bedste for folket

Anarki: Et land hvor ingen bestemmer

Diktatur: Et land styrret af en person der er kommet til magten med vold

# data[].attributes.body
Monarki: en stat der er regeret af en konge, dronning, fyrste eller kejser.

Oplyst enevælde: En stat hvor en person styrer hele landet.

Teokrati: En stat hvor man betragter Gud som leder, og magten er hos gejstligheden for Guden.

Oligarki: En stat der er styret af en lille gruppe eller en familie.

Anarki: En stat hvor ingen har magten men alle har indflydelse på beslutninger der vedrører dem.

Diktatur: En stat der er regeret af en eller få personer, som kan bestemme uden indbyggernes indflydelse.

# data[].attributes.body
monarki: er et land der er styret af monarken

Oplyst enevælde: er et land hvor monarken er en slags tjener for folket

Teokrati: er når et land er styret af biskoppen eller præsterne

obligarki: er når en lille gruppe mennesker styrer landet

diktatur: er når en diktator styrer landet fuldstændigt

anarki: er når der ikke er nogen der styrer landet

# data[].attributes.body
monarki: i et monarki er det monark der har magten

diktatur: i et diktatur er det en eller få folk der har magten.

normale folk ingen magt over hvordan landet styres.

teokrati: i et teokrati er det religiøse eksperter der har magten. Oligarki: i et oligarki er det normalt nogle få magtfulde familier der har magten. oplyst enevælde: i et oplyst enevælde er monarkerne en slags tjener for folket.

anarki: i et anarki er der ingen som har magten

# data[].attributes.body
Monarki: En stat hvor der er en konge, dronning, kejser eller fyrste der bestemmer. Vedkommende skal bestemme hele sit liv.

Oplyst enevælde: En person der bestemmer det hele og skal sørge for at alle har det godt. Det kunne f.eks. være en konge, dronning eller kejser

Oligarki: En stat hvor en lille gruppe, få personer eller familier har magten. Magten går nogle gange i arv.

Teokrati: En stat hvor man tror meget på Gud, og derfor bestemmer præsterne.

Anarki: Der er ingen der har magten og bestemmer. Beslutningerne bliver taget i fælleskab, af dem som det vedrører. Der skal helst tages få beslutninger, fordi hver person skal bestemme over sit eget liv.

Diktatur: Hvor der er en eller flere personer der bestemmer det hele, og borgerne får ikke lov til at bestemme noget.