# data[].attributes.body
U pravilu, odlika sisavaca je heterodontno zubalo koje karakteriziraju četiri različita tipa zubi. Sprijeda su sjekutići, do njih se nalaze očnjaci, a zatim slijede dva različita tipa kutnjaka (pretkutnjaci i kutnjaci). Probavilo sisavaca razlikuje se po svojoj duljini i građi. Sastoji se od jednjaka, jetre, želuca, slezene, bubrega, tankog crijeva, debelog mjehura i mokraćnog mjehura. Najdulje probavilo imaju biljojedi, zatim slijede svejedi, a najkraće probavilo imaju mesojedi. Probavni sustav sisavaca građen je ugl. kao u ostalih kralježnjaka. Probavilo je prohodno.

# data[].attributes.body
Jedna od zajedničkih osobina svih sisavaca je da im je potrebna veća količina energije nego drugim životinjama usporedive veličine. To proizlazi iz činjenice da su sisavci toplokrvne životinje i moraju održavati stalnu temperaturu tijela, za razliku od, recimo, kornjača koje koriste sunčevu toplinu da postignu temperaturu tijela potrebnu za uobičajene aktivnosti. Iz toga slijedi činjenica da moraju relativno puno jesti, tako da neke vrste pojedu dnevno hrane u težini vlastitog tijela. Sisavci se hrane svim vrstama hrane: postoje biljožderi (Herbivora), mesožderi (Carnivora) ali i izraziti svežderi (Omnivora). Građa zubi kao i probavnog sustava koje su pojedine vrste razvile, odraz su njihove prehrane. Mesožderi imaju kratka crijeva kako bi izbjegli otrove koji se stvaraju truljenjem hrane koju uzimaju. Biljožderi su razvili niz strategija da svoju hranu, koja je općenito teško probavljiva, iskoriste na najbolji mogući način. Tu spadaju, između ostalog, duža crijeva, želudac s više komora (primjerice kod preživača ili klokana) ili ponovno probavljanje određene vrste izmeta kod glodavaca i zečeva. Vrste životinja koje se hrane isključivo lišćem (Folivora), kao što su na primjer koale i ljenjivci, koriste svoju slabo hranjivu hranu na najbolji mogući način tako, da imaju izrazito dugačka razdoblja tjelesnog mirovanja.

# data[].attributes.body
Probavni sustav ptica je jedinstven i prohodan, s organima kao što je volja za spremanje progutane hrane i mišićnim želucem koji zbog nedostatka zuba često sadrži progutane kamenčiće, koji služe za mljevenje hrane. Većinom je visoko prilagođen brzom probavljanju i olakšanom letu.

# data[].attributes.body
Kljunovi ptica specijaliziranih su oblika, prilagođenih prihvaćanju različitih vrsta hrane, npr. kukasti kljun grabljivica za kidanje plijena, plosnati kljun pataka za procjeđivanje vode i odvajanje čestica. Kratki i ravni kljunovi služe za pretraživanje mulja, a duži i zakrivljeni za izvlačenje kukaca iz tla. Za razliku od praptica, današnje ptice nemaju zubâ, a drobljenje hrane preuzeo je tzv. žvačni ili mišićni želudac. Jednjak ima proširenu voljku u kojoj hrana nabubri i omekša, prelazi u žljezdani želudac (proventriculus), u kojem se probave koštani dijelovi i ljuske, a u mišićnome želucu drobi se zrnje. Ptice imaju dva slijepa crijeva. Grabežljivci poput sova gutaju cijeli plijen i budući da ne mogu probaviti velike količine dlake, perja i kostiju, izbacuju ih povremeno u obliku zgusnutih grudica, tzv. gvalica. Zadnji dio debeloga crijeva proširen je u kloaku, u kojoj završavaju i izvodne cijevi mokraćovoda, jajovoda i sjemenovoda.

# data[].attributes.body
Ribe imaju prohodno probavilo.

# data[].attributes.body
Zubi ribama uglavnom služe za hvatanje plijena, a rijetko za drobljenje hrane. Postavljeni su u više redova i mogu se obnavljati. Manji je broj riba bez zuba (jesetra, morski konjic). Ribe mogu biti biljožderi, mesožderi i strvinari koji se hrane ostacima uginuluh biljaka i životinja i paraziti.

# data[].attributes.body
Tijelo im je sastavljeno od velikog broja kolutića i pokriveno je kožom. U svakom kolutiću ponavljaju se isti organi (krvne žile, cjevčice za izlučivanje, gangliji i drugo). Imaju sekundarnu trbušnu šupljinu i segmentirane su. Probavilo je prohodno.

# data[].attributes.body
Kolutićavci imaju jednostavan i otvoren (prohodan) probavni sustav. Hrana im ulazi kroz usta pa u ždrijelo, prolazi kroz dugačko crijevo i izlazi kroz crijevni otvor. Probijajući se kroz tlo gujavica guta zemlju i lišće. Razgrađene hranjive tvari odlaze u krv, a neprobavljene tvari i rahla zemlja izlaze kroz crijevni otvor.

# data[].attributes.body
Probavilo je prohodno jer postoji crijevni otvor (probava započinje usnim otvorom, a završava analnim otvorom).

# data[].attributes.body
Probavni sustav počinje ustima na koja se nastavlja mišićavo ždrijelo pomoću kojeg dječja glista uzima sokove domadara. Na ždrijelo se nadovezuje dugo ravno crijevo koje završava crijevnim otvorom. Kod oblića susrećemo evolucijski napredak - prohodno probavilo. Dječja glista se hrani sadržajem crijeva domadara dok su ostali oblići grabežljivci.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hidre su ime jednog roda iz koljena žarnjaka. To su sitne životinjice duge do 2 cm koje uglavnom žive u slatkim vodama (barama), a iznimno i u boćatoj vodi. Drže se često pričvršćene za biljke i hrane se planktonom.

# data[].attributes.body
Žarnjaci kao višestaničari imaju prava tkiva, ali ne i organe. Endoderm, često nazvan i gastroderm, obuhvaća "želudac" žarnjaka, takozvanu gastralnu šupljinu. Građen je iz gastrodermalno-mišićnih stanica od kojih unutarnji dio čine mišićna vlakna, a na vanjskom dijelu se nalaze dva biča koja pomažu u strujanju hrane. Između njih su žljezdane stanice koje luče probavne enzime u šupljinu. Endoderm služi prehrani žarnjaka. Ima neprohodno probavilo.

# data[].attributes.body
Većina žarnjaka hrani se lovinom koja dođe u dodir s njihovim lovkama. Lovke sadrže žarne stanice kojima koralji omamljuju svoj plijen i učine ga nepokretnim, a zatim unose u tjelesnu šupljinu gdje ih probavni enzimi u unutrašnjem sloju tjelesne stijenke dalje razgrađuju.U vanjskome sloju tijela žarnjaka nalaze se žarne stanice. Žarna stanica sastoji se od čahure u kojoj se nalazi žarna nit i otrov. Kad plijen dodirne žarnjaka, on reagira i izbacuje sadržaj čahure koji je bio pod tlakom. Žarna nit ubada plijen i s pomoću otrova ga omamljuje ili ubija. Nakon ulova, s pomoću lovki, žarnjak plijen unosi u usta gdje se nadalje u probavnoj šupljini odvija vanjska probava.

# data[].attributes.body
Građena je od jedne stanice s jezgrom bez opne. Radi se o unutarstaničnoj probavi. Ima hranidbeni mjehurić te se prehrana odvija preko stanične membrane.

# data[].attributes.body
Ameba se hrani bakterijama, algama, praživotinjama... Kad naiđe na praživotinju ili česticu organske tvari, ameba je okruži nožicama i uvuče u citoplazmu. To je stanično proždiranje,a naziva se fagocitoza. Oko hrane se stvara hranidbeni mjehurić pomoću kojeg se razgrađuje. Otpadne tvari i ugljikov dioksid ispušta na bilo kojem mjestu na membrani.

# data[].attributes.body
Doris Lenić, 2.a