# data[].attributes.body
Strukturu amebe čine organele:

velika jezgra

citoplazma, jasno podijeljena u dvije zone - ektoplazma i endoplazma

pseudopodije (lažne noge s kojima se stanica kreće);

probavna vakuola

kontraktilna vakuola (uklanja višak vode i hrane iz tijela amebe).

Ameba se hrani uz pomoć posebnih uvlačivih procesa ili pseudopoda, zahvaljujući kojima se kreće. Kada hrana uđe u protoplazmu kroz pseudopode, oko čestice hrane nastaje kap tekućine, nazvana probavna vakuola. Protoplazma izlučuje probavne sokove u probavne vakuole, pod čijim se utjecajem hrana probavlja. Neprobavljene čestice hrane izlučuju se bilo gdje u protoplazmi.
Ameba se hrani mikroskopskim gljivama, bakterijama i algama.

# data[].attributes.body
Unutrašnji sloj, entodermni gastroderm, okružuje unutrašnju šupljinu. Ova šupljina ili mješina ima ulogu probavnog trakta, pa tako su u stijenki pored mišićnih stanica koje preuzimaju hranjive tvari, smještene i specijalizirane stanice koje luče probavne sokove.
Hidre se hrane sitnim životinjicama koje žive kao plankton i drugim malenim životinjama koje žive u vodi. Hvataju ih uz pomoć lovki.
Ako neka životinjica dotakne neku od lovki, izbačene žarnice ih svojim nervnim otrovom umrtve. Žarne čahure imaju maleni nastavak koji na dodir otvara "poklopčić" i žarna nit izlijeće van iz čahure, prodire u žrtvu i oslobađa otrov koji ju paralizira. Proces izbacivanja žarne niti traje samo oko 3 milisekunde. Nakon toga, lovke se savijaju i pokreću žrtvu prema usnom otvoru. Od tu plijen dalje ide u gastrovaskularni trakt polipa, gdje ju probavi sekret koji luče stanice u tom području, a mišićno-hranidbene stanice preuzimaju hranjive tvari. Neprobavljeni ostaci izbacuju se ponovo na isti otvor van iz mješinice.

# data[].attributes.body
Imaju prohodno probavilo kod kojeg probava započinje usnim otvorom, a završava analnim otvorom.

Na prednjem je kraju tijela se nalazi usni otvor s hitinskim zubićima, prihvataljkama ili pruživim rilom.

Crijevo u obliku cijevi završava izmetnim otvorom na stražnjem dijelu tijela s trbušne strane.

Nametnički oblići imaju čvrstu zaštitnu kutikulu koja prekriva površinu tijela, a imaju i kukice kojima se pričvršćuju za stijenku organa domaćina.

Uglavnom žive u tankom crijevu ili vezivnom tkivu pa su prilagođeni životu u okolini bez kisika i imaju snažno razvijeno ždrijelo kojim usisavaju hranjive tvari, a hrane se najčešće krvlju i tkivom domaćina.

# data[].attributes.body
Gujavice pročišćuju zemlju i čine je rahlijom. Probavni sustav čine usta, ždrijelo i dugačko crijevo koje završava crijevnim otvorom. Probijajući se kroz tlo gujavica guta zemlju i lišće. Probavni sustav gujavica podsjeća na ravnu cijev koja povezuje usta s anusom. Podijeljen je u nekoliko dijelova, a sastoji se od usta, ždrijela, jednjaka, voljke, mišićnog želudca, crijeva i anusa. Usta sadrže mesnati režanj (prostomium) koji čini viseću ovalnu gornju usnicu i koristi kao taktilno i kemijsko-osjetilna sonda pri ishrani, a pri mirovanju kao poklopac koji zatvara usta i ulaz u usnu šupljinu. Ždrijelo služi za uvlačenje hrane. Ono se sastoji od stanica koje luče sluz koja olakšava prolazak hrane u probavni sustav. Ždrijelo također luči enzim proteazu koji razgrađuje proteine. Nakon ždrijela dolazi jednjak koji je obložen kalcifernim žlijezdama koje su važne za metabolizam kalcija te za izbacivanje metala iz tijela. Voljka je organ povezan s jednjakom i služi za skladištenje hrane prije negoli ju mišićni želudac ne primi. Mišićni želudac samljevenu hranu prazni u crijevu gdje završava probava, a korisni se nutrijenti apsorbiraju u krvotok  Disanje gujavica obavlja kožom koja je uvijek vlažna. Preko nje plinovi difuzijom lako ulaze u krv i izlaze iz krvi u okoliš. Za izlučivanje ima u svakom kolutiću po dvije cjevčice za izlučivanje.

# data[].attributes.body
Probavni sustav započinje ustima – koja ovisno o načinu ishrane mogu biti položena dorzalno (s gornje strane, kod riba koje se hrane planktonom i procjeđuju vodu pomoću usi), ventralno ( s donje strane kod riba koje se hrane sa dna), te medijalno (vršno, spriijeda kod grabežljivica). Usna šupljina kod riba presvučena je višeslonijm epitelom koji sadrži serozne i mukozne žlijezde. Nemaju žlijezde slinovnice, a kao okusni organ ribe imaju nepčani jastučić.

Zatim slijedi ždrijelo odnosno ždrijelna šupljina koja završava kaudalnim dijelom četvrtih škržnih lukova. Ventralno se na petom preformiranom škržnom luku nalaze ždrijelni zubi kod šaranskih riba. Dorzalno je ploča koja zajedno sa zubima služi mljevenju hrane.

Jednjak – kratka , naborana cijev unutar koje se luči sluz kako bi hrana lakše prolazila.

Želudac imaju ga salmonidne ribe i oblikaje slova U i kod njih iza njega slijede crijevni (pilorički) nastavci koji su vrlo specifičan probavni organ. To je početak crijeva koji je razgranan na četrdesetak tankih cjevčica koje se ponovo skupljaju u crijevo. Svrha piloričkih nastavaka je povećati površinu crijeva i samim time omogućiti lakšu resorpciju hranjivih tvari iz probavnog trakta.

Crijeva riba su specifična ovisno o načinu ishrane riba. Tako šaran (biljožder) ima crijevo 2.5 puta duže od dužine tijela, koje zbog dužine čini nekoliko zavoja unutar trbušne šupljine.

Analni otvor – nalazi se ventralno , na trbuhu nešto ispred zajedničkog uogenitalnog ( mokraćno spolnog otvora).

Prehrana i hrana : Ribe mogu biti biljožderi,mesožderi i strvinari; koji se hrane ostacima uginuluh biljaka i životinja; i paraziti. Paraziti se hrane sisanjem krvi, te se paklara pričvrsti za plijen, usnim lijevkom,i ždere meso i siše krv. Ili američka veslokljunka, procjeđuje hranu iz vode kroz škržne listiće.

# data[].attributes.body
Usna šupljina-Ptice koriste svoje kljunove da se hrane. Sva hrana koja ulazi u tijelo ptice prvo prolazi kroz kljun. Ptice nemaju zube, tako da ne mogu žvakati hranu. Međutim, unutar kljuna mogu se naći žlijezde koje izlučuju slinu koja služi za vlaženje hrane, dopuštajući im da se lako gutaju. Slina sadrži probavne enzime kao što je amilaza koja služi za pokretanje procesa probave hrane. Ptice također koriste svoj jezik kako bi gurale hranu na stražnji dio kljuna kako bi je mogle progutati.

Jednjak je fleksibilna cijev koja povezuje kljun s ostatkom probavnog trakta ptice. On je odgovoran za unos hrane iz usta u usjev i od usjeva do proventrikula.

Usjev se nalazi u predjelu vrata ptice. Progutana hrana i voda pohranjuju se u ovoj vrećici sve dok ne mogu prijeći na ostatak probavnog trakta. Kada je usjev prazan ili gotovo prazan, on šalje signal gladi mozgu kako bi ptica pojela više hrane.

Jednjak nastavlja nakon usjeva i povezuje ga s proventrikulusom. Ovaj je organ poznat kao žlijezdani želudac ptica gdje počinje primarna probava.

Želudac je organ probavnog sustava ptica. Obično se naziva mehanički želudac, jer se sastoji od par jakih mišića sa zaštitnom membranom koji djeluju kao da su zubi ptice. Hrana koju pticu konzumira i probavni sokovi iz žlijezda slinovnica i proventrikula prelaze na želudac gdje će se sve to izmiješati.

Sljedeći korak probave javlja se u duodenumu, a hranjive tvari koje hrana oslobađa apsorbira se uglavnom u donjem dijelu tankog crijeva. crijevo prima probavne enzime i bikarbonat iz gušterače i žuči iz jetre kako bi se spriječilo djelovanje klorovodične kiseline iz proventrikula. Donji dio tankog crijeva sastoji se od dva dijela, jejunuma i ileuma.

Debelo crijevo ima funkciju apsorbirati ostatke posljednjih ostataka vode prisutne u digestiranom materijalu.

Nečisnica je vrećasto proširenje završnoga dijela crijeva u ptica u kojem se, uz crijevni sadržaj, skupljaju i mokraća i zrele spolne stanice.

Ptice se hrane raznolikim stvarima, od biljnog nektara, voća biljaka, sjemenja, strvine, i raznih vrsta malih životinja, uključujući i druge ptice.

# data[].attributes.body
Probavni sistem se sastoji od: usta, želudca, tankog crijeva, i debelog crijeva.

Mesožderi

Usna šupljina mesoždera ima velik otvor. Pri lovu razvijaju veliku snagu i kidaju meso lovine. Veza između čeljusti je jednostavna spona u visini zubi i ta vrsta veze je stabilna. Zubi mesoždera su razdvojeni tako da se na njima ne zadržavaju komadići mesa. Sjekutići su sitni, zašiljeni. Služe za hvatanje žrtve i za sitnjenje. Očnjaci su prilično izduženi. Njima životinja ranjava, trga i ubija svoj ulov. Kutnjaci su spljošteni i u obliku trougla sa zupčastim ivicama. Mesožderi ne miješaju hranu sa slinom. Oni trgaju velike komade mesa te ih takve gutaju, bez usitnjavanja.

Kod mesoždera zapremina želudca predstavlja 60-70% ukupnog kapaciteta sistema za varenje. Pošto se meso relativno lako probavlja tanko crijevo kod mesoždera je kratko. Dužine je 3-5 dužina tijela. Budući da ove životinje ubijaju jednom sedmično, potreban im je veliki želudac, jer im omogućava da se prežderu, trpajući u sebe što je moguće više hrane odjednom.

Debelo crijevo u mesoždera je kratko. Funkcija mu je da upija vodu i sol. Debelo crijevo je kratko i Mišić crijeva raspoređen je duž cijelog zida crijeva, dajući crijevu gladak cilindričan oblik.

Biljožderi

Kod sisara biljojeda dobro su razvijeni mišići lica. Spoj dviju čeljusti nalazi se iznad visine zubi. Ovaj spoj je manje stabilan nego kod mesoždera. Rapored zubi varira od vrste do vrste zavisno o vegetaciji kojom se ta određena vrsta hrani. Sjekutići su široki, spljošteni i romboidni. Očnjaci mogu biti sitni, istaknuti i potpuno odsutni. Kutnjaci su četvrtasti i spljošteni s gornje strane da bi pružili površinu za mljevenje hrane. Ne klize jedni kraj drugih okomito već klize jedni preko drugih vodoravno lomeći i usitnjavajući hranu. Miješnje hrane sa slinom je vrlo važno jer slina biljojeda sadrži enzime za razgradnju ugljenohidrata, koji razbijaju molekule hrane dok je ona još u ustima.

Proces probave hrane kod biljojeda traje dosta duže. Imaju duži probavni sistem pa i savršenija crijeva od mesoždera. Biljojedi se dijele u 2 grupe: na preživare (fermentiraju hranu u prednjem dijelu crijeva) i na one koji fermentiraju hranu u stražnjem crijevu. Tanko crijevo biljojeda je prilično dugo (preko 10 dužina tijela) da bi se osiguralo dovoljno vremena i prostora za apsorpciju hranjivih tvari.

Debelo crijevo kod biljojeda je visoko specijaliziran organ koji učestvuje u apsorpciji vode i elektrolita, pri proizvodnji vitamina te apsorpciji i fermentaciji biljnog vlaknastog tkiva. debelo crijevo izgleda kao da je podijeljeno na kesice zbog načina na koji su mišićna vlakna raspoređena uz zid crijeva. Osim toga, prvi je dio debelog crijeva u nekih prilično velik i služi kao primarno ili dodatno mjesto fermentacije.

Prehrana mesoždera

Mesojeda životinja je ona koja se uglavnom hrani životinjskim tkivom.

To su živa bića koja gutanjem mesa dobivaju hranjive sastojke koji su im potrebni za njihovo preživljavanje i razvoj.

Prehrana biljoždera

Biljožderi su životinje koje su anatomski i fizioločki prilagođene na ishranu biljnim materijalom (npr. lišćem) kao glavnom komponentom ishrane.