# data[].attributes.body
https://mobile.mako.co.il/Tagit/%D7%96%D7%99%D7%94%D7%95%D7%9D+%D7%90%D7%95%D7%95%D7%99%D7%A8

# data[].attributes.body
בלמחזר דברים ולמסור במקום לזרוק דברים שאפשר עדיין להשתמש בהם.

# data[].attributes.body
כלכלה

אוכלוסייה

# data[].attributes.body
לא לקרות הרבה עצים

לא לקנות דברים שלא צריכים

# data[].attributes.body
https://www.ynet.co.il/environment-science/article/syyxtpmsr#autoplay

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שריפות יער הן אחת ההשלכות של ההתחממות הגלובלית, מה שגורם בתורו לפגיעה קשה בשטחים מיוערים ולעשן סמיך שאופף אזורים מיושבים. בפורטו וליו שבברזיל, תושבי העיר סובלים זה מכבר מהשלכותיהן של שריפות היער, מה שפוגע באיכות חייהם ובבריאותם גם של אלה שנשארים ספונים בבתיהם

# data[].attributes.attachment_link.title
אין שמש, נאבקים לנשום: השריפות באמזונס חונקות את התושבים

# data[].attributes.attachment_link.description
שריפות יער הן אחת ההשלכות של ההתחממות הגלובלית, מה שגורם בתורו לפגיעה קשה בשטחים מיוערים ולעשן סמיך שאופף אזורים מיושבים. בפורטו וליו שבברזיל, תושבי העיר סובלים זה מכבר מהשלכותיהן של שריפות היער, מה שפוגע באיכות חייהם ובבריאותם גם של אלה שנשארים ספונים בבתיהם

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
זווית - מחברים אותך למדע ולסביבה

# data[].attributes.attachment_link.title
זיהום אוויר בישראל

# data[].attributes.body
אקלים

פסולת

זיהום אוויר

# data[].attributes.body
לישמור על איכות הסביבה

# data[].attributes.body
איכות הסביבה מזג האוויר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
85% מהפסולת בחופים היא פלסטיק, 84% מהפסולת מגיעה מהיבשה

מחקר בן שנתיים בדק את מקור הפסולת והיקפה בחופי הים התיכון ואילת. לפי הנתונים ירדה כמות הפסולת בחופים בשנים האחרונות, כנראה כתוצאה מתוכנית 'חוף נקי', חוק הפיקדון וחוק השקיות

מאת: מערכת infospot

פורסם בתאריך: 28/2/2024

המשרד להגנת הסביבה פרסם מחקר על היקף ומקור הפסולת בחופי הים התיכון ואילת. המחקר נערך במשך שנתיים וממנו עולה כי חל שיפור בניקיון חופי הים התיכון בשנים האחרונות. לדברי המשרד להגנת הסביבה, השיפור התרחש על רקע הצלחת תוכנית הדגל שלו בנושא - תוכנית 'חוף נקי', וכן הודות להרחבת חוק הפיקדון לבקבוקים גדולים ויוזמת חוק השקיות.

למרות חוקי הפיקדון והשקיות, עולה מהמחקר כי 84% מהפסולת בחופי הים התיכון ו-83% מהפסולת בחופי אילת הם פלסטיק. 18% מהפסולת מורכבת מכלים חד פעמיים. עם זאת, פריט הפסולת הנפוץ ביותר בחופים כיום הוא בדלי סיגריות, המהווים כ-26% מהפסולת.

עוד דבר שנבדק במחקר היה מהיכן מגיעה הפסולת לחופים. נמצא שכ-16% מהפסולת שנמצאה בחופי הים התיכון הגיעה מהים וכ-84% מהיבשה. באילת, 99% מהפסולת הגיעה מהחוף ו-1% מהים.

המחקר נערך על ידי ד"ר גליה פסטרנק מאוניברסיטת חיפה. מטרתו לסייע למשרד להגנת הסביבה להבין כיצד לחלק תקציב לניקיון החופים ולצמצום הפסולת המגיעים אליהם בין הרשויות החופיות.

קישור לדוח נמצא בתחתית הכתבה.

עלייה בכמות הפסולת בחופים ובקרקעית הים, 5.9.2023

ממצאי ניטור פסולת בים בישראל: מעל 75% פלסטיק, 8.11.2020

3 מדינות אחראיות ל- 57% מהפלסטיק בים התיכון, 7.3.2021

מכולות עם מוצרי פלסטיק התפזרו בחופי אשקלון, 2.1.2023

אירופה נוקטת צעדים למניעת זיהום מיקרופלסטיק, 25.10.2023

פסולת מגיעה לחופים מנקזים עירוניים

הפסולת שמצטברת בחופי הים מגיעה מכל מיני מקומות. רובה נובעת מפעילות הנופשים על החוף, אולם גם לפסולת שמגיעה מנחלים ומנקזים עירוניים לאחר אירועי גשם יש השפעה על החופים.

קיימים כיום מעל 150 נקזים עירוניים שמוצאם בחוף, במרחק קטן מקו המים. במהלך השנה מצטברות בתעלות הניקוז העירוניות כמויות גדולות של פסולת, שמנים, נוזלים עכורים ומזהמים מגוונים, ועם בוא הגשמים הראשונים של העונה הן נשטפות ומוזרמות לחופי הים ולים עצמו.

לפי המחקר הנוכחי, בחופים מרכזיים עם נקזים עירוניים הפסולת מהים מייצגת שיעור קטן יותר מכלל הפסולת: בת ים וחיפה (7%), תל אביב (6%), קריית ים (4%). בחופים אלה נמצאה הרבה פסולת מהנקזים (בדלי סיגריה וחתיכות קלקר) בעיקר בסקרי הסתיו. כ-20% מבדלי הסיגריות שנמצאו במחקר הגיעו מנקזי מי גשם.

כפי שאנו מדווחים מדי שנה, המשרד להגנת הסביבה מפרסם הנחיות לרשויות חופיות להכנת מערכת הניקוז לקראת הגשם, לרבות סילוק פסולת שהצטברה בתעלות הניקוז ושאיבת מי שטיפה.

הרכב הפסולת בחופי הים

מבחינת הרכב הפסולת בחופים, בדלי סיגריות נמצאים במקום הראשון כאמור (26% מסך הפסולת), בין שקיים קושי לנקות אותם בשל גודלם הקטן ובין שהם נשטפים בגשמים לנקזים ומגיעים לחוף דרכם. מרבית הבדלים נמצאו מרוכזים סביב פתחי נקזים בחופים.

הפריט הנפוץ הבא לאחר בדלי הסיגריות היה כלים חד פעמיים שהיו כ-18% מכלל הפסולת בחופי הים התיכון ו-3% מהפסולת בחופי אילת. עם זאת, חלה ירידה בכמות השקיות שנמצאו בחוף (23% בשנים 2014-2012 לעומת 14% במחקר הנוכחי), כשמרבית השקיות נמצאו בחופים מבודדים, שעיקר הפסולת מגיעה אליהם מהים עצמו ולא מפעילות בחוף. המחקר מייחס את הירידה בשקיות בחוף לחוק השקיות שחוקק המשרד להגנת הסביבה בשנת 2017. חוק זה הפחית את השימוש בשקיות והעלה למודעות את הנזק הסביבתי של השקיות.

גם כמות הבקבוקים בחופים ירדה, כנראה בשל הרחבת חוק הפיקדון לבקבוקים גדולים שמאפשרים לציבור לקבל תמורתם פיקדון. כיום הבקבוקים מהווים בסך הכול 1% מהפסולת בחופים.

פריטים מרכזיים נוספים שנמצאו הם פריטים נלווים לאוהלים, אריזות ועטיפות מזון, פקקי בקבוקים, שקיות פלסטיק, חתיכות קלקר, בקבוקי פלסטיק.

לדברי המשרד להגנת הסביבה, נתוני המחקר המראים ירידה כללית בכמות הפסולת תואמים למדד חוף נקי, המראה שכמות פסולת הפלסטיק ירדה מ-2.4 פריטי פלסטיק ל-20 מ"ר בשנים 2018-2012 ל-1.26 פריטי פלסטיק ל-20 מ"ר. במרבית המדידות היו החופים נקיים או נקיים מאוד.

תוכנית 'חוף נקי'

כבר 18 שנה שהמשרד להגנת הסביבה מפעיל את תוכנית 'חוף נקי' שמטרתה למזער את מפגע הפסולת החופית והימית בישראל. עיקר תקציב התוכנית מופנה לתמיכה ברשויות החוף לצורך ניקיון החופים הפתוחים שבשטחיהן. תקציב נוסף בהיקף של עד 26,463,253 ₪ מוקצה לניקיון חופים לא מוכרזים לרחצה. כ-6 מיליון ₪ מתוך תקציב זה נועד להפחתה במקור של פסולת ימית, לפיקוח על חוק איסור שימוש בפלסטיק חד פעמי בחופים ועבור הקמת מתקני תשתית או ציוד לעידוד השימוש בכלים רב פעמיים.

תוכנית חוף נקי מגדירה יעדי תוצאה ברורים לניקיון החופים הפתוחים, ולפיהם 85% מהחופים יהיו נקיים במשך 70% מהשנה. מפקחי היחידה הארצית להגנת הסביבה הימית של המשרד להגנת הסביבה מודדים את רמת הניקיון בחופים הפתוחים בד בבד עם יידוע שוטף של רשויות החוף לטובת מעקב ופעולות מתקנות לשיפור מתמיד של ניקיון החופים.

התייחסויות

השרה להגנת הסביבה עידית סילמן: "המחקר שבוצע מטעם המשרד להגנת הסביבה מצביע על הישג משמעותי בניקיון החופים וירידה כמויות פסולת הפלסטיק בחופים. תוצאות המחקר מראות על חשיבותה של תוכנית חוף נקי והצלחתה כגורם משפיע בצמצום הימצאות פסולת הפלסטיק בחופי ישראל. המשרד ימשיך לתמוך בתוכניות ומחקרים מסוג זה כדי לשמור על ניקיון החופים ורווחת הציבור".

---
מסמכים רלוונטיים:

מחקר: מקורות פסולת הפלסטיק הימית בחופי ישראל, המשרד להגנת הסביבה, 01.2024

חברות לפינוי וטיפול בפסולת

# data[].attributes.attachment_link.title
85% מהפסולת בחופים היא פלסטיק, 84% מהפסולת מגיעה מהיבשה

# data[].attributes.attachment_link.description
85% מהפסולת בחופים היא פלסטיק, 84% מהפסולת מגיעה מהיבשה מחקר בן שנתיים בדק את מקור הפסולת והיקפה בחופי הים התיכון ואילת. לפי הנתונים ירדה כמות הפסולת בחופים בשנים האחרונות, כנראה כתוצאה מתוכנית 'חוף נקי', חוק הפיקדון וחוק השקיות מאת: מערכת infospot פורסם בתאריך: 28/2/2024 המשרד להגנת הסביבה פרסם מחקר על היקף ומקור הפסולת בחופי הים התיכון ואילת.

# data[].attributes.body
https://youtu.be/JaSe85Mcwp0?si=zPNF6jGBhlz27ErY

# data[].attributes.attachment_link.title
Environmental Pollution Animation 2  YouTube

# data[].attributes.body
איכות הסבביבה מזג האוויר זיהום אויר וזיהום אויר

# data[].attributes.body
https://www.gov.il/he/departments/topics/industrial_air_pollution/govil-landing-page

# data[].attributes.body
מחזור, שימוש חוזר ולא להשתמש בפלסטיק

# data[].attributes.body
למחזר

# data[].attributes.body
מחזור שימוש חוזר ולא להשתמש בפלסטיק

# data[].attributes.body
מחזור, שימוש חוזר ולא להשתמש בפלסטיק

# data[].attributes.body
עוני

מלחמות

# data[].attributes.headline
כלכלה ואוכלוסייה

# data[].attributes.subject
כלכלה ואוכלוסייה

# data[].attributes.headline
עדי טפר לופו יששכר

# data[].attributes.subject
עדי טפר לופו יששכר

# data[].attributes.body
תלחצו על התמונה זה קישור

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. פחות שקיות בבקשה - שקית לכל פרי, שקית ללחם, שקית לגבינות. שקית ועוד שקית ובלי שנרגיש בכל קנייה בסופר אנחנו משתמשים בכמויות של פלסטיק שלא מתפרק ומזהם את האדמה, את המים, את הסביבה. כל מה שצריך זה להגיע עם סל רב-פעמי - זה לא קשה וזה יכול לעשות שינוי גדול.

2. מחזירים סלים לשליח - קונים מהסופר און ליין והמוצרים מגיעים בסלים רב-פעמיים? החזירו אותם לשליח במשלוח הבא. כך תחסכו מקום בבית ותקטינו ייצור של שקים רב־פעמיים.

3. ירקות ארוזים? תוותרו - כאילו לא מספיקות שקיות הפלסטיק, לאחרונה החלו ברשתות השיווק לארוז ירקות ופירות באריזת פלסטיק. זה הזמן לנקוט עמדה ופשוט לא לקנות.

4. עוברים לרב-פעמי - השימוש בכלים חד-פעמיים מפתה בעיקר באירועים גדולים או בטיולים, אולם מרבית הכלים הללו מיוצרים מחומרים שאינם מתכלים ומתפוררים לחלקיקי מיקרופלסטיק, ועלולים להיאכל על ידי יצורים ימיים - שאנחנו צורכים בסופו של דבר בעצמנו. מחקרים מצאו חלקיקים כאלה אפילו במלח בישול ובמי שתייה.

5. חסכו בחד-פעמי - החלטתם בכל זאת לעשות יום הולדת עם כוסות חד-פעמיות? במקום שכל ילד יבזבז 5־6 כוסות במהלך האירוע - שימו מדבקה עם שם הילד על הכוס החד־פעמית וכך לפחות תבזבזו פחות.

6. אין לכם כוח לשטוף את הכלים? יש חברות שמשכירות כלים רב-פעמיים, כך שבתום האירוע מחזירים להם אותם - ועל הדרך גם חוסכים במים.

7. הכוס שלכם, הרווח של כולם - הביאו לעבודה כוס קפה שאתם אוהבים מהבית ושכנעו גם את הקולגות לעשות כמוכם. זה צעד קטן שיכול לחסוך עשרות אלפי כוסות שפוגעות אנושות בסביבה.

8. הקש ששבר את גב הגמל - ותרו על קשים מפלסטיק או רכשו משקאות במקומות שמקפידים להחזיק קשים מתכלים.

9. בקבוק אישי - מוכנים לעזור לצמצם את השימוש בבקבוקי מים מינרליים מזהמים ובלתי מתכלים? זה פשוט - התחילו להסתובב עם בקבוק מים אישי. זה חסכוני וגם יותר זול.

10. הפחיתו צריכת בשר - פליטת גזי החממה של משקי בעלי חיים המיועדים למאכל גבוהה יותר מאשר שימוש במכוניות. גז המתאן שפולטות הפרות מסוכן יותר מפחמן דו־חמצני. גם אם אתם לא בעניין של תזונה טבעונית, נסו להפחית את צריכת הבשר שלכם, עברו למזון אורגני, העדיפו מזון מקומי ונסו לצמצם בזבוז של מזון. גם אם כל אחד מאיתנו יוותר על אכילת בשר 3 ימים בשבוע, התרומה לכדור הארץ תהיה עצומה. מעבר לתזונה המבוססת בעיקרה על מזון מקומי שמקורו בצומח היא חלק עיקרי ומהותי במאבק במשבר האקלים.

11. תשכחו ממגבונים לחים - מהחומרים הכי פוגעים בסביבה. כשאתם משליכים אותם לאסלה בגמר השימוש, אתם מייצרים נזקים סביבתיים, סתימות בצנרת, מפגעי ריח ודליפות בצנרת הביוב העירונית. אם אתם מנקים את הבית בעזרתם, עדיף להחליף את המגבונים הקלים לשימוש בסמרטוטים רב־פעמיים. אם אין לכם ברירה - לפחות השליכו את המגבונים לפח במקום לאסלה.

12. חומרי ניקוי אקולוגיים - מנקים את הבית? היום אפשר למצוא בכל מקום חומרים טבעיים לא מזיקים.

13. כל אחד מביא משהו - מתחתנים? במקום לפנות למעצבים ולשלם אלפי שקלים, אתם יכולים לחגוג בחתונה אקולוגית שהעיצוב שלה מורכב ממוצרים בשימוש חוזר. יש גם זוגות שמוותרים על הקייטרינג ומבקשים מהאורחים להביא את האוכל איתם.

14. חוזרים לחיתולי בד - יש לכם פעוטות? נסו להשתמש כמה שפחות בחיתולי נייר מזהמים ועברו לחיתולי בד רב־פעמיים, ממש כמו פעם. זה אולי קצת לא נעים, אבל הרבה יותר ידידותי לסביבה.

15. די עם השקיות! שולחים את הילד לבית הספר עם ארוחת צהריים? במקום שקיות חד־פעמיות לסנדוויצ'ים - השתמשו במפית נייר או בד או בקופסה ייעודית וצבעונית. החיסכון עצום.

16. יש חגיגה בלי בלון - חוגגים יום הולדת לילד? המירו את הבלונים בקישוטי נייר. הבלונים מוצאים את דרכם לקרקע ולמקורות המים, שם הם מזהמים את הסביבה ועלולים לגרום למותם של בעלי חיים ימיים ויבשתיים. את קישוטי הפלסטיק החליפו בקישוטים מנייר שפחות מזהמים את הסביבה.

17. מתנה משותפת - קונים מתנות יום הולדת לילדים בכיתה או בגן? צרו קשר עם שאר ההורים ורכשו ביחד מתנה אחת גדולה מכל הכיתה; המהלך הזה יחסוך רכישה של מתנות קטנות שהן חד־פעמיות בעיקרן. את המתנות אתם יכולים לעטוף בנייר עיתון עם חוטי שק במקום בנייר מתנה עם סרט.

18. מתנה אחרת - ואם אתם רוצים לקנות מתנה לעצמכם או לילד בוגר יותר או חבר בגילכם, נסו להעדיף - במקום עוד פריט חדש - סדנה, סיור או טיול מודרך.

19. מחזרו - כ־80% מהפסולת בים היא פלסטיק אז הקפידו שלא להשאיר פסולת על גדות הנחלים והחופים וגם לא ברחובות הערים משום שהיא מגיעה עם מי הנגר לנחלים ולים. נסו למחזר את כל מה שניתן למיחזור: פלסטיק, נייר, זכוכית ופסולת אלקטרונית כמו סוללות.

20. הכינו קומפוסט - אפרופו מיחזור, נסו להפוך את הפסולת האורגנית שלכם (שאריות מזון, צמחים וכדומה) לקומפוסט, שישמש מצע לגינות ביתיות, רפד לרפתות וניתן לייצר ממנו גם דשן. הפרדת הפסולת האורגנית נחשבת מעולה לסביבה, משום שהיא מצמצמת את הנזקים הסביבתיים של שטחי מטמנות, מצמצמת את זיהום האוויר ומסייעת למי התהום.

21. לא זורקים כל כך מהר - אחד הצעדים שיכול מאוד לעזור הוא לצרוך קצת פחות. השתמשו שוב במוצרים לפני שאתם זורקים אותם ככל הניתן, ונסו לתקן מה שמתקלקל לפני שאתם קונים מוצר חדש. מעוניינים לקנות מכשיר אלקטרוני? ודאו שמחזירים את המוצר הישן למשווק (על פי חוק שירות ללא תשלום). באופן כללי, לפני שרצים לקנות - חשבו: האם אתם באמת צריכים את המוצר?

22. ממחזרים כבלים ומטענים - מתכוונים להגיע לחנות מוצרי חשמל? אספו לפני את כל הכבלים, המטענים, המוצרים החשמליים ישנים והסוללות וקחו לחנות החשמל למיחזור. כל משווק של מוצר חשמלי בישראל מחויב בכך על פי חוק. כך לא רק מסלקים מוצרים שאבד עליהם הכלח, אלא גם מסלקים חומרים מסוכנים כגון עופרת מאוידת הנמצאת במסכים, ליתיום שבסוללות או סוללות אלקליות נוזלות.

23. הזמנתם חולצה מסין? הקפצתם מטוס - העדיפו תוצרת הארץ על פני יבוא מחו"ל: נכון, לקנות בחו"ל זה זול יותר וכולנו התמכרנו לקניות און ליין, אבל רכישה של מצרכים ומוצרים מקומיים תסייע להפחית משמעותית פגיעה אקולוגית כתוצאה משינוע באוויר, בים וביבשה.

24. קנו מוצרים מקומיים - קניית תוצרת מקומית של פירות וירקות מפחיתה שינוע של מוצרים על פני יבשות, מונעת פליטת גזי חממה ופחמן דו-חמצני ותומכת בחקלאים המקומיים. זה אולי אומר שפירות מסוימים יהיו קיימים עבורכם רק בעונה ושתצטרכו לוותר על קינואה אבל ככה תתרמו לסביבה הרבה יותר.

25. נסו יד שנייה - מי אמר שחייבים רק חדש? אפשר למצוא בחנויות יד שנייה בגדים איכותיים ומיוחדים. אתם יכולים גם לערוך יריד החלפת בגדים בעצמכם ולהפיץ את הבשורה ברשתות החברתיות.

26. בדלי סיגריות לפח - אתם מעשנים? אל תשכחו להשליך את הבדלים לפח אשפה. בדלים המושארים בטבע אינם הולכים לשום מקום מלבד לתוך קיבתם של בעלי חיים המטיילים באזור. עדיף, כמובן, להפסיק לעשן.

27. נוטעים עצים - בתקופה האחרונה נראה שהיד קלה על ההדק בכל הקשור לכריתת עצים שחשיבותם עצומה לאוויר שאנו נושמים. החליטו לטעת חמישה עצים כל שנה (200 עצים כל החיים) לבדכם, במסגרת של קהילה או בתרומה לארגון שעושה זאת. התנדבו בעמותה שמקדמת אג'נדה המבקשת לשמור על העצים.

28. חסכו חשמל - השתמשו בנורות חסכוניות ידידותיות לסביבה (היום משתמשים בעיקר בנורות לד), נסו להשתמש יותר במאווררים וכמה שפחות במזגנים, העדיפו דוד שמש במקום דוד חשמל ובצעו מדידה של מד החשמל - זה יעזור לכם להפחית את הצריכה.

29. חסכו במים - אל תשאירו את הברז פתוח כשאתם שוטפים כלים; סגרו את הברז בין חפיפה לחפיפה והשתדלו לבצע מקלחות קצרות. הפעילו את מכונת הכביסה ואת מדיח הכלים במצב חיסכון ורק כשהם מלאים ובצעו מדידה של מד המים.

30. צמצמו נסיעה ברכב - נסו ללכת יותר ברגל או להתנייד באופניים ובתחבורה ציבורית - זאת דרך פשוטה לסייע להפחתת זיהום האוויר והיא גם טובה לכיס.

31. שטח סטרילי - סמנו אזור של 3 ק״מ סביב הבית שבו אתם גרים, ואשר בו אתם מתניידים רק ברגל. אתם תופתעו כמה מקומות נמצאים במרחק הליכה קצר וכמה חיסכון בגזים מזהמים אתם יכולים לחסוך רק בצעד הקטן הזה.

32. אופניים, אופניים חשמליים וקורקינט - בריא יותר ומזהם הרבה פחות. יש מה להוסיף?

33. חסכו דלק - עדיף לא לנסוע בשעות העומס; לשמור מרחק ללא האצות פתאומיות או עצירות; לוודא שיש לחץ אוויר מתאים בגלגלים - מה שעשוי להביא לחיסכון של עד 15% בצריכת הדלק; ולהעדיף ככל שתוכלו רכב חסכוני, בעדיפות היברידי.

34. צרו קהילות - כמה באמת אתם משתמשים במקדחה שקניתם? לא עדיף לחלוק ולהביא לחיסכון? אתם יכולים לפתוח קבוצת ווטסאפ או קבוצת פייסבוק שכונתית, שתהיה מיועדת להשאלה או מסירה של חפצים. כך תוכלו לשאול למי יש מקדחה לשימוש קצר או מי מעוניין בספה במצב טוב - במקום לרכוש מוצרים חדשים שיצריכו חוץ מייצור גם שינוע.

35. ותרו על טיסות - נכון, מדובר בהקרבה ובצעד שנראה קיצוני אבל במקומות רבים באירופה כבר מסתכלים בעין עקומה על מי שעולה על טיסה לחופשה. תחבורה באמצעות תעופה נחשבת המזהמת ביותר, בגלל כמויות הפחמן הדו־חמצני וגזים אחרים המשתחררים באטמוספרה על ידי מנועי המטוס. במדינות סקנדינביה מדובר בטרנד שהולך ותופס תאוצה, ונרשמה עלייה משמעותית במספר הנוסעים ברכבת לעומת מספר הטסים. בישראל זה קצת יותר קשה אז נסו לפחות להימנע מטיסות פנימיות והעדיפו רכבות בינלאומיות.

36. ספרייה עירונית - רוצים לקחת ספר לחופשה? לכו לספרייה העירונית הקרובה לביתכם, בחרו ספר, החזירו והחליפו. השירות חינם.

37. בנייה ירוקה - בונים או משפצים בית? הקפידו לעשות זאת לפי עקרונות הבנייה הירוקה. דרשו מהקבלן אישור מראש שהפסולת הגיעה לאתר מוסדר.

38. גינון טבעי - בגינה הקפידו על גינון בר קיימא ללא כימיקלים, שכולל צמחים מקומיים, צמחים בעונתם ועצי פרי. אמצו שיטות לחיסכון במים כגון חיפוי הקרקע, קומפוסט ממקור צמחי (כמו מפסולת אורגנית) והשתדלו לגנן ללא כימיקלים.

39. גללים בנייר עיתון - יש לכם כלב? נסו להחליף את שקיות הניילון שנועדו לאיסוף אחריו בנייר עיתון. כך תמשיכו לפעול לפי חוק ובמקביל תועילו לסביבה.

40. פאנלים סולריים - יש לכם בית פרטי? למה שלא תחסכו בחשמל ותתקינו פאנלים סולריים על הגג - כך תוכלו גם לחסוך ואולי גם להרוויח כסף ממכירת חשמל לחברת החשמל.

41. מחליפים פילטרים - פילטר מלוכלך או סתום במזגן, בשואב האבק או במחמם אוויר גורם למערכת לעבוד קשה יותר ולבזבז הרבה יותר אנרגיה.

42. כביסה קרה - כמעט 75% מהאנרגיה ופליטת גזי החממה בכל כביסה נגרמים מהשימוש במים חמים ובלי סיבה אמיתית. מחקרים מראים שכביסה במים קרים היא אפקטיבית באותה מידה בדיוק והרבה יותר חסכונית.

43. נצלו את השמש - נכון מדובר בהשקעה, בטח בסדר היום העמוס שלנו, אבל אם לפחות רק חלק מהכביסות שלנו נייבש בשמש ולא במייבש נוכל להפחית מאוד פליטת גזים מזהמים. אז כשאפשר - ותרו על המייבש.

44. לחץ צרכני - חברות הנתונות יותר ללחץ צרכני נוטות להפגין גישה חברתית או סביבתית הרבה יותר. זה הזמן להפעיל לחץ על רשת המזון שבה אתם קונים, על חברות שמהן אתם קונים ובכלל - להיות מודעים יותר ולהשמיע את קולכם. הרשתות החברתיות הופכות את הצעד הזה לקל יותר.

45. הדפיסו פחות - עברו לחשבוניות דיגיטליות, הדפיסו פחות דפים במדפסת הביתית, עברו להדפסה דו־צדדית (סמנו את זה כברירת המחדל של המדפסת) ובזבזו פחות דיו ונייר. ברגע שנבין שלכל דף יש משמעות נעשה שינוי.

46. שימוש חוזר בנייר - אם כבר הדפסתם אל תזרקו את הדפים. הפכו אותם והשתמשו בהם כדפי טיוטה למשל לרשימת קניות, ציורים לילדים או כל דבר אחר.

47. מוצרים חסכוניים - כל מכשיר חשמלי מגיע היום עם נתונים לגבי היעילות האנרגטית שלו. ככל שהיעילות גדולה יותר בזבוז האנרגיה נמוך יותר. העדיפו תמיד לרכוש את המוצרים היעילים ביותר.

48. כבו מוצרי חשמל - מדפסות, טלוויזיות חכמות, מחשבים, מגברים ומוצרי חשמל נוספים צורכים חשמל גם כשהם לא בשימוש. כבו אותם.

49. גינה חסכונית - חצר גדולה צורכת המון מים לכן עדיף לצמצם את שטח הדשא, לגזום אותו פחות בתכיפות כדי להפחית פליטת מזהמים ולעבור לשתילה של צמחים חסכני מים.

50. סוללות נטענות - מוצרים נטענים וסוללות נטענות נראות לנו תמיד כהוצאה קצת יותר מדי יקרה, אבל חשבו רגע על כל הסוללות בבתיכם - בשלטי הטלוויזיה, במזגנים, במערכות השמע ובפנסים לשעת חירום. השקעה חד־פעמית של כמה עשרות שקלים בערכת סוללות נטענת ובמספר סוללות איכותיות לשנים, תאפשר לכם לצמצם באופן משמעותי את פסולת הסוללות הרעילות שאתם מייצרים.

ההמלצות נאספו בעזרת החברה להגנת הטבע, עמותת צלול, המשרד להגנת הסביבה, עמותת אדם טבע ודין, קבוצת הפייסבוק Zero Waste Israel - אפס פסולת ישראל ואמנון שחרור, מנכ"ל משותף בתאגיד מאי למיחזור פסולת אלקטרונית בישראל.

# data[].attributes.attachment_link.title
50 דברים שאתם יכולים לעשות למען הסביבה

# data[].attributes.attachment_link.description
1. פחות שקיות בבקשה - שקית לכל פרי, שקית ללחם, שקית לגבינות. שקית ועוד שקית ובלי שנרגיש בכל קנייה בסופר אנחנו משתמשים בכמויות של פלסטיק שלא מתפרק ומזהם את האדמה, את המים, את הסביבה. כל מה שצריך זה להגיע עם סל רב-פעמי - זה לא קשה וזה יכול לעשות שינוי גדול.

# data[].attributes.body
אוכלוסיה

# data[].attributes.body
להפחית שימוש בפלסטיק

# data[].attributes.headline
זוהר ואיילה 

# data[].attributes.subject
זוהר ואיילה 

# data[].attributes.body
אנחנו יכולות למחזר ולהשתמש בפחות פלסטיק

# data[].attributes.body
כלכלה

ואוכלוסייה

# data[].attributes.body
כלכלה ואוכלוסייה

# data[].attributes.body
אנחנו באזור חם

# data[].attributes.headline
לא לזרוק דברים על הריצפה, למחזר

# data[].attributes.subject
לא לזרוק דברים על הריצפה, למחזר

# data[].attributes.headline
להפחית שימוש בפלסטיק ולבוא לים עם כלים רב פעמיים אורי לוי

# data[].attributes.subject
להפחית שימוש בפלסטיק ולבוא לים עם כלים רב פעמיים אורי לוי

# data[].attributes.body
אני לא יזרוק זבל בטבע וילכלך את הסביבה

# data[].attributes.body
הוא יכול לעשות חוק של ליגרום לזה שחייבים להשתמש באנרגיה

# data[].attributes.body
אפשר לא לזרוק זבל

# data[].attributes.body
לקנות מה שצריך ולא סתם דברים שלא תשתמשו אחרי ולא להשתמש בפלסטיק

# data[].attributes.body
לא לזרוק זבל לים למזרח כמה שיותר

# data[].attributes.body
https://youtu.be/wEZLOhi5030?si=7OyKFnfCEjpjFihU

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
מבקר המדינה על משבר האקלים: ישראל לא ערוכה - זה איום ביטחוני

# data[].attributes.body
לקנות מה שצריך ולא סתם דברים.

לא להשתמש בפלסטיק

# data[].attributes.body
לקנות רק מה שצריך ולא סתם דברים

לא להשתמש בפלסטיק

# data[].attributes.body
זריכת זבל בטבע וקריתת עצים

# data[].attributes.attachment_link.title
POWERFUL VIDEO: Why We Need to Stop Plastic Pollution in Our Oceans FOR GOOD | Oceana

# data[].attributes.headline
זיהום אוויר וזיהום הים אורי לוי

# data[].attributes.subject
זיהום אוויר וזיהום הים אורי לוי

# data[].attributes.body
כלכלה ואוכלוסיה

# data[].attributes.body
פיתרון 1: להפחית עם כמות הפלסטיק

פיתרון 2: למחזר

# data[].attributes.body
כלכלה אוכלוסיה

# data[].attributes.headline
קצת כסף, מדינות קטנות אם מלא אנשים

# data[].attributes.subject
קצת כסף, מדינות קטנות אם מלא אנשים

# data[].attributes.headline
עדי טפר לופו יששכר

# data[].attributes.subject
עדי טפר לופו יששכר

# data[].attributes.body
אפשר לעזור לסביבה הטבעית בהפחתת שימוש מוצרים מזהמים

# data[].attributes.body
להרוס פחות עצים ולמחזר

# data[].attributes.body
לבנות בניינים יותר גבוהים ולתכנן מקומות יותר חכמים מבחינת שטח

למחזר ולא להביא דברים לא אורגניים לים

# data[].attributes.body
https://www.gov.il/BlobFolder/reports/environmental_status_report_2017/he/research_sviva_environmental_reports_environmental_status_report_2017.pdf

# data[].attributes.body
לא לי זרוק פסולת לים

לא לזהם

# data[].attributes.body
אקלים

זיהום אוויר

יוקר המחיה

# data[].attributes.body
למחזר

להשתמש בפחות פלסטיק

# data[].attributes.body
זיהום אוויר

אקלים

יוקר המחיה

# data[].attributes.headline
להתחיל למחזר .<

# data[].attributes.body
להתחיל למחזר .

# data[].attributes.body
כלכלה

שטח

# data[].attributes.headline
עדי טפר לופו יששכר

# data[].attributes.subject
עדי טפר לופו יששכר

# data[].attributes.body
שתי בעיות סביבה חוצי גבולות הן

• אקלים

• החור באוזון

# data[].attributes.headline
כלכלה אוכלוסיה<

# data[].attributes.body
כלכלה

אוכלוסיה

# data[].attributes.body
כלכלה אוכלוסיה

# data[].attributes.body
בעיה 1: זיהום אוויר

בעיה שנייה: פסולת

בעיה שלישית: אקלים

# data[].attributes.body
מפעלים המייצרים המון המון עשן

האקלים

הריסת עצים בשביל נייר

# data[].attributes.headline
אני יכול יותר למחזר ול

# data[].attributes.body
אני יכול יותר למחזר וללכת ברגל

# data[].attributes.body
לעטוף מוצרים מהזמנות מחו''ל מבד יותר נחמד לסביבה,לא להשתמש בנפט

# data[].attributes.headline
פחות ייצור מכוניות וני

# data[].attributes.body
פחות ייצור מכוניות וניקוי נחלים

# data[].attributes.headline
אני יכול לא לזרוק זבל בשטח

# data[].attributes.subject
אני יכול לא לזרוק זבל בשטח

# data[].attributes.headline
זיהום האוויר, התחממות 

# data[].attributes.body
זיהום האוויר, התחממות גלובלית

# data[].attributes.body
שימוש בחשמל במקום בנפט

לא לזרוק פסולת לים

# data[].attributes.headline
לבוא למקומות ובעיקר לים עם כלים רב פעמיים ולחסוך בכסף ולהוריד מחירים אורי לוי

# data[].attributes.subject
לבוא למקומות ובעיקר לים עם כלים רב פעמיים ולחסוך בכסף ולהוריד מחירים אורי לוי

# data[].attributes.headline
להפחית להשתמש בפלסטיק.

# data[].attributes.body
להפחית להשתמש בפלסטיק.

לא לזרוק פלסטיק בים

# data[].attributes.body
1-למחזר

2- להפחית שימוש בפלסטיק

# data[].attributes.headline
יהונתן ועומר

# data[].attributes.subject
יהונתן ועומר

# data[].attributes.body
אקלים

# data[].attributes.body
לחסוך בדברים שאני לא חייבת/קניות

למחזר ולא לזרוק דברים ברחוב

# data[].attributes.headline
כלכלה אוכלוסיה

# data[].attributes.subject
כלכלה אוכלוסיה

# data[].attributes.body
https://he.wikipedia.org/wiki/%D7%96%D7%99%D7%94%D7%95%D7%9D_%D7%94%D7%A1%D7%91%D7%99%D7%91%D7%94

# data[].attributes.body
זיהום אויר פסולת

# data[].attributes.body
אנחנו באזור חם

# data[].attributes.headline
שימוש חוזר, למחזר, 

# data[].attributes.subject
שימוש חוזר, למחזר, 

# data[].attributes.body
זיהום ממפעלים שיוצרים גזים שפוגעים בסביבה

הריסת יערות

זריקת זבל לים

# data[].attributes.headline
זוהר ואיילה 

# data[].attributes.subject
זוהר ואיילה 

# data[].attributes.body
אקלים, זיהום אוויר, ‏שריפות

# data[].attributes.body
אקלים, זיהום אוויר ויוקר המחייה

# data[].attributes.headline
עדי טפר לופו יששכר

# data[].attributes.subject
עדי טפר לופו יששכר

# data[].attributes.body
שתי דרכים בהם העולם יכול להילחם בבעיות בסביבה הן:

• להשתמש פחות במוצרים שייצורם מזהם את האוויר (פלסטיק)

• לצרוך פחות חשמל

# data[].attributes.body
1. מפעלים, מייצרים מלא מלא מלא עשן שמזהם את הסביבה.

2. מהאקלים

3. הריסת עצים לנייר

# data[].attributes.headline
אפשר יותר ללכת ברגל או

# data[].attributes.body
אפשר יותר ללכת ברגל או באופניים במקום בכלי רכב, אפשר למחזר דברים בשביל פחות לייצר, אפשר פחות לזהם את הסביבה

# data[].attributes.body
1-שאנשים מעשנים ואז זה מזהם את האוויר שאנחנו נושמים

2- שאנשים זורקים זבל לים

# data[].attributes.headline
למחזר ולהפחית שימוש בפלסטיק 

# data[].attributes.subject
למחזר ולהפחית שימוש בפלסטיק 

# data[].attributes.headline
אקלים יוקר המחייה זיהו

# data[].attributes.body
אקלים יוקר המחייה זיהום אוויר

# data[].attributes.body
אקלים

זיהום אויר

פסולת

פגיע בבעלי חיים

# data[].attributes.headline
1.אקלים2.זיהום 

# data[].attributes.body
1.אקלים

2.זיהום אוויר

# data[].attributes.body
לחסוך בקניות

מחזור

# data[].attributes.body
כלכלה

אולכסייה