# data[].attributes.headline
Ninian Smarts 7 dimensioner oversat til kristendommen:

# data[].attributes.subject
Ninian Smarts 7 dimensioner oversat til kristendommen:

# data[].attributes.body
De syv dimensioner er:

1. Hvilke myter og historier fortæller de kristne?

(Okan, Dilan) (Narrativ og mytisk dimension)

2. Hvad tror de kristne på?

(Liza, Armina, Gizem) (Dogmatisk dimension)

3. Hvilke ritualer har de kristne?

Rituelle dimension (Liza, Armina, Gizem)

4. Hvordan er de kristnes forhold til billeder og hellige steder?

Materielle dimension (Heena, Vlera)

5. Hvordan er de kristnes etik? (Yasin, Malak)

6. Hvordan er de kristne organiseret?

7. Hvordan er det at være kristen?

# data[].attributes.headline
1. Hvilke myter og historier tror de kristne på? (narrativ og mytisk dimension) 

# data[].attributes.subject
1. Hvilke myter og historier tror de kristne på? (narrativ og mytisk dimension) 

# data[].attributes.body
I kristendommen er nogle de mest fundamentale værdier de 4 myter som er,

skabelsesmyten

(gud har skabt en god verden),

syndefaldsmyten

(mennesket har brudt guds bud og er en synder),

frelsesmyten

(Jesus er guds søn. hans død og opstandelse giver frelse),

Pinsemyten

(helligånden kom til jorden. derfor er gud stadig til stede).

Jesu budskab:

Jesus sagde at det vigtigste bud var det dobbelte kærlighedsbud: Du skal elske Gud, og du skal elske din næste som dig selv. I Bjergprædikenen sagde han endda at man skal elske sine fjender, og at man ikke bare skal lade være med at gøre noget forkert, man må ikke engang tænke på det.

I mange af hans lignelser (små historier med en markant pointe) var temaet at Guds Rige ville komme eller allerede var kommet med Jesus.

De tror kun på en gud, som er en treenig gud, og den treenige gud består af 3 personer, faderen, sønnen, og helligånden. og de 3 udgør alle treenigheden.

# data[].attributes.headline
2. Hvad tror de kristne på? (Dogmatisk dimension)

# data[].attributes.subject
2. Hvad tror de kristne på? (Dogmatisk dimension)

# data[].attributes.body
1. Hvad tror de kristne på?

- Troen på Gud: Kristne tror på én Gud, der er skaber af himmel og jord. Gud ses som en kærlig far, som har en personlig relation til mennesker.

- Jesus Kristus: Kristne tror, at Jesus er Guds søn, der blev menneske. De mener, at hans liv, død og opstandelse er central for frelsen. Jesus er set som frelseren, der bringer mennesker i forbindelse med Gud.

- Den Hellige Ånd: Kristne tror på Den Hellige Ånd, som er Guds nærvær i verden i dag. Ånden vejleder, trøster og giver styrke til troende.

- Bibelen: Kristne anser Bibelen for at være Guds ord, og de bruger den som rettesnor for tro og liv. Den indeholder både Det Gamle Testamente og Det Nye Testamente.

- Frelse: Troen på frelse gennem tro på Jesus Kristus er central. Kristne tror, at troen på Jesus fører til tilgivelse for synd og evigt liv.

- Liv efter døden: De fleste kristne tror på et liv efter døden, hvor sjælen enten vil være sammen med Gud i himlen eller adskilt fra ham i helvede.

# data[].attributes.headline
3. Hvilke ritualer har de kristne? Den rituelle dimension

# data[].attributes.subject
3. Hvilke ritualer har de kristne? Den rituelle dimension

# data[].attributes.body
2. Hvilke ritualer har de kristne?

- Dåb: En vigtig ceremoni, der markerer en persons indtræden i den kristne tro. Dåben symboliserer renselse fra synd og en ny begyndelse.

- Nadver (Eukaristi): En fest, hvor kristne mindes Jesus’ sidste måltid med sine disciple. Det involverer indtagelse af brød og vin, som symboliserer Jesu krop og blod.

- Bøn: Bøn er en vigtig del af den kristne praksis, hvor man taler med Gud. Der findes forskellige former for bøn, herunder personlig bøn, fælles bøn og faste bønner som Fadervor.

- Faste: Nogle kristne deltager i fasteperioder, hvor de afholder sig fra bestemte fødevarer eller aktiviteter for at fordybe deres åndelige liv.

- Kirke: Deltagelse i gudstjenester og samfund med andre troende er en central del af kristen praksis, hvor man tilbereder Gud, lærer om troen, og deler fællesskab.

Disse elementer varierer i betydning og praksis afhængigt af den specifikke kristne tradition eller denomination.

# data[].attributes.headline
Heena vlera   4. Den materielle dimension

# data[].attributes.subject
Heena vlera   4. Den materielle dimension

# data[].attributes.body
Hvordan er de kristnes forhold til billeder og hellige steder? Den materielle dimension

Kristendommen har ikke et helligt centrum, men nogle kristne har Jerusalem som et specielt sted, da det er der Jesus blev korsfæstet og begravet.

Hellige bygninger inden for kristnedommen: Peterskirken/kirker i rom, pilgrimsmål (muslingskal belønning/de ibskaller) det er hellige steder.

Dåb - Børn bliver døbt i helligvand.

Billeder:

I Det Gamle testamente står der at man ikke må lave billeder og tilbede det. Det nye testamente må man gerne have billeder dog ikke tilbede dem.

Selv om man ikke ved hvordan Bibelens personer så ud, ahr man dannet bestemte forestillinger omkring Jesus

Jesus - Nydelige mand med skæg og langt hår.

Maria med et lille jesusbarn. - Maria som er Jesus mor.

Symbol

Kristendommens vigtigtiste symbol er Korset, som kan findes i mange udformninger. De første kristne brugte en fisk som symbol, fordi det græske ord for fisk danner forbogstaverne til Jesus Kristus Guds søn frelser.

Bygninger

Kirker: Der hvor gudstjenesten og ritualerne foregår.

# data[].attributes.headline
5. Hvad er de kristnes etik? (etisk dimension) Næstekærlighed

# data[].attributes.subject
5. Hvad er de kristnes etik? (etisk dimension) Næstekærlighed

# data[].attributes.body
-Det vigtigste princip i kristen etik er næstekærlighed.

-Det betyder kærlighed til Gud og kærlighed til din næste.

Kristen etik bygger altså ikke på love og regler om bestemte emner, men på en holdning til andre mennesker.

-De kristnes etik bygger på næstekærlighed, som handler om at elske både Gud og sin næste.

-Behandle andre med omsorg, respekt og tilgivelse, uanset hvem de er.

-Jesus lærte , at man skal elske sine fjender og hjælpe dem i nød, uanset deres baggrund.

-Næstekærlighed i kristendommen handler ikke kun om ord, men om handlinger, der viser medfølelse og retfærdighed i dagliglivet.

# data[].attributes.headline
7. Hvordan er det at være kristen? (Den oplevelses- og erfaringsmæssige dimension

# data[].attributes.subject
7. Hvordan er det at være kristen? (Den oplevelses- og erfaringsmæssige dimension

# data[].attributes.body
Kristendommen har sit navn efter Kristus, som er en oversættelse af messias.

Troen på at Jesus af er Messias og Guds søn og at det er hans død og opstandelse som giver frelse.

Kristendommen omfatter naturligvis også de øvrige religiøse dimensioner:

Ritualer, etik osv. Hvordan man vægter dem over for hinanden, afhænger af hvilken kristen trosretning man hører til.

En kristen tror...

En kristen tror på Herren Jesus Kristus. En kristen tror på, at vi gennem Gud Faderens og hans Søns Jesu Kristi nåde kan omvende os. Ordet kristen betyder, at vi påtager os Kristi navn. Det gør vi ved at blive døbt og modtage Helligånden.

Religiøse specialister:

I katolsk og ortodoks kristendom er der mandlige præster, som har en særlig autoritet som formidlere mellem Gud og mennesker. I protestantisk kristendom er der mandlige eller kvindelige præster, som leder ritualerne og prædiker. De er ikke nødvendige formidlere mellem Gud og mennesker.

# data[].attributes.body
Hvad betyder treenigheden i kristendommen, og hvordan forstås det af kristne?

Hvordan spiller næstekærlighed en central rolle i Jesus lære, og hvordan praktiserer kristne dette i dagligdagen?

Hvordan ser kristendommen på frelse, og hvad er vejen til frelse ifølge kristen tro?

# data[].attributes.headline
6. Hvordan er de kristne organiseret? Den institutionelle dimension

# data[].attributes.subject
6. Hvordan er de kristne organiseret? Den institutionelle dimension

# data[].attributes.body
Kristendommen er klart den største verdensreligion; cirka en tredjedel af verdens befolkning er kristne. Ordet kirke kan betyde en bygning, men det kan som nævnt også bruges om fællesskabet af alle kristne eller om et bestemt trossamfund.

Den katolske kirke

Den katolske kirke har cirka en milliard medlemmer. Det er en global organisation med paven i Rom som overhoved. Han anses for at være apostlen Peters efterfølger og repræsentant for Jesus Kristus på jorden.

Præsterne har en særlig status, fordi de er indviet til at foretage ritualerne. Det giver dem autoritet til på kirkens vegne at formidle frelsen til mennesker.

Kun mænd kan blive præster og de skal leve i cølibat (ugift og uden sex)

Der findes nonner og munke som har aflagt et løfte om at leve et religiøst liv i cølibat.

Ortodoks kristendom

Består af forskellige ortodokse kirker, som hver har en patriark som overhoved (patriark - Patriarkat er en samfundsstruktur, hvor mænd dominerer, og kvinder er underordnet mændene. - Ledende fader)

Der er 260 millioner ortodokse kristne i verden. I den ortodokse kirke har præsterne også en særlig status, men den er ikke så klart defineret som i den katolske kirke. Kun mænd kan blive præster; der er ikke krav om at de skal leve i cølibat. Her findes der munke- og nonneordener.

Protestantisk kristendom

Det består af mange forskellige retninger med egne orginastioner. Der er 800 millioner protestanter i verden. I protestantismen har præsterne ikke en principielt anden status end (lægfolk; Almindelige medlemmer af en religion, det modsatte af religiøse specialister) Alle har direkte adgang til Gud. Dette princip kaldes det almindelige præstedømme (almindelig betyder her: ”for alle”). Men i de fleste protestantiske kirker har man professionelle præster med en teologisk uddannelse. Både mænd og kvinder kan være præster, og de lever et almindeligt familieliv. I den danske folkekirke er der i dag et flertal af kvindelige præster.

Folkekirken i Danmark

Kristendommen blev officielt indført i Danmark omkring 965 af kongen, Harald Blåtand. I løbet af middelalderen kom den til helt at præge det danske samfund. I 1536 blev reformationen gennemført, og den lutherske kirke blev statskirke. Da den første grundlov blev vedtaget i 1849, blev der indført religionsfrihed, men den lutherske kirke fik en særstilling som folkekirke. Folketinget vedtager de love som bestemmer hvordan folkekirken fungerer som institution, og der er en kirkeminister. Men det rent religiøse liv i folkekirken styres af kirkens egne folk. Cirka 75 procent af Danmarks befolkning er medlemmer af folkekirken.

Andre kristne trossamfund i Danmark

Den katolske kirke har omkring 40.000 medlemmer. Der er også cirka 40.000 ortodokse kristne i Danmark når man medregner indvandrere som har en kulturel og rituel tilknytning til den ortodokse kirke. Der findes mange forskellige frikirker; det er protestantiske kirkesamfund som er uafhængige af staten, og som har en mere uformel karakter end folkekirken, for eksempel Pinsebevægelsen, Den Apostolske Kirke og Baptistkirken. Frikirkerne har tilsammen omkring 30.000 medlemmer.