# data[].attributes.body
Prvi dan tečaja započeo je uvodnim predstavljanjem akademije koja organizira program, nakon čega je uslijedilo kratko predstavljanje svih sudionika. Polaznici dolaze iz različitih europskih zemalja – Italije, Litve, Poljske i Njemačke – što je omogućilo zanimljivu razmjenu iskustava i obrazovnih praksi. U manjem dijelu predstavljene su i škole iz kojih dolaze sudionici.

Voditelj je predstavio ciljeve i očekivanja tečaja, a sudionici su potom iznijeli svoja očekivanja i osobne ciljeve vezane uz temu debatne nastave.

# data[].attributes.body
Tijelom prijepodneva obrađene su ključne teorije koje stoje u pozadini debate u obrazovanju, a voditelj ih je kratko povezao s nastavnim kontekstom. Među njima su:

• Konstruktivistička teorija učenja

• Vygotskijeva sociokulturna teorija

• Bloomova taksonomija

• Teorija kritičkog mišljenja

• Teorija emocionalne inteligencije

Sudionici su zatim razmišljali o tome kako se navedene teorije mogu primijeniti u njihovoj nastavi, odnosno kako debate mogu doprinijeti razvoju vještina učenika u različitim predmetima i obrazovnim situacijama.

# data[].attributes.body
Prva aktivnost dana bio je “True or False” upitnik o debatama, koji je poslužio kao icebreaker. Sudionici su u parovima raspravljali o točnosti pojedinih tvrdnji (npr. „Debate su samo za ekstroverte“ ili „Pobijediti u debati važnije je od učenja iz nje“), te su argumentirali svoje stavove.

# data[].attributes.body
Pauza za kavu bila je vrlo ugodna i opuštajuća, s bogatim izborom snackova i pića. Ovaj je dio dana poslužio i za neformalno druženje te razmjenu iskustava među sudionicima iz različitih zemalja.

# data[].attributes.body
Nakon pauze uslijedio je modul o aktivnom slušanju. Na početku su sudionici komentirali citat:

“Most people listen to respond, not to understand.”

Zatim su kroz role play vježbe radili u parovima, preuzimajući različite uloge u raspravi kako bi osvijestili važnost pažljivog slušanja, razumijevanja sugovornika i emocionalne kontrole tijekom dijaloga.

# data[].attributes.headline
Zaključne misli o preprekama i ciljevima

# data[].attributes.subject
Zaključne misli o preprekama i ciljevima

# data[].attributes.body
Na kraju prvog dana radionice sudionici su podijelili svoje dojmove o provedenim aktivnostima i korisnosti debatnih metoda u nastavi. Zaključeno je da debata može značajno doprinijeti razvoju kritičkog mišljenja, suradnje i poštovanja različitih mišljenja među učenicima.

Spomenuto je i nekoliko izazova, poput ograničenog vremena u nastavnom rasporedu i potrebe za jasnim strukturiranjem aktivnosti, no opći je dojam bio vrlo pozitivan. Sudionici su istaknuli kako su prvi dan doživjeli kao poticajan, dinamičan i praktičan uvod u temu te kako se vesele nastavku tečaja.

# data[].attributes.headline
Razgledavanje Vallete i posjet muzejima 

# data[].attributes.subject
Razgledavanje Vallete i posjet muzejima 

# data[].attributes.body
U popodnevnim satima imala sam priliku bolje upoznati Vallettu, glavni grad Malte. Nakon ugodne vožnje mini busom, samostalno sam obišla nekoliko značajnih kulturnih i povijesnih lokacija koje održava Heritage Malta: Grand Master’s Palace, Nacionalni muzej likovne umjetnosti i Nacionalni arheološki muzej.

Obilazak je bio zanimljiv i poučan, a omogućio mi je da doživim bogatu povijest i arhitekturu grada. Bio je to opuštajući završetak dana ispunjenog novim znanjima i inspirativnim aktivnostima.

# data[].attributes.body
Dan je započeo aktivno – sudionici su se upoznali međusobno i predstavili svoje škole. Predstavila sam našu školu, Erasmus ciljeve i planove za buduće međunarodne suradnje. Razmjena iskustava već je u startu pokazala koliko je svaka škola različita, ali slična u želji za unaprjeđenjem komunikacijskih i nastavnih vještina.

# data[].attributes.body
U drugom dijelu dana sudjelovali smo u zanimljivoj vježbi „Speech Challenge“. Svaki je sudionik nasumično odabrao karticu s temom o kojoj je trebao govoriti točno jednu minutu – bez ikakve pripreme. Vježba je bila dinamična, zabavna, ali i izazovna jer je tražila brzu reakciju i sposobnost izražavanja pod pritiskom. Tijekom aktivnosti mogli smo uočiti koliko je teško spontano održati strukturiran i smislen govor. Kroz zajedničku refleksiju razgovarali smo o važnosti planiranja, ali i o razvijanju vještine improvizacije. Ova metoda pokazala se korisnom za poticanje samopouzdanja u javnom nastupu.

# data[].attributes.headline
Raspava - pravila kvalitetnog javnog govora 

# data[].attributes.subject
Raspava - pravila kvalitetnog javnog govora 

# data[].attributes.body
Treća aktivnost bila je usmjerena na raspravu o pravilima kvalitetnog javnog govora. Pogledali smo video poznatog govornika Simona Sineka, koji je poslužio kao primjer učinkovite komunikacije i prezentacijskih vještina. Nakon toga analizirali smo njegove metode – kontakt s publikom, upotrebu pauza, gestikulaciju i ton glasa. Posebno smo se osvrnuli na važnost emocije i autentičnosti u govoru. Trenerica nas je potaknula da razmišljamo o vlastitom stilu govorenja i načinu na koji nas publika doživljava. Kroz razmjenu dojmova došli smo do zaključka da uspješan govornik ne samo prenosi informacije, nego stvara povezanost s publikom. Rasprava je bila vrlo korisna i poticajna za osobni razvoj svakog sudionika.

# data[].attributes.body
U ovom dijelu dana učili smo kako izgraditi dobar javni govor korak po korak. Predavačica je objasnila tri ključne faze – uvod, glavni dio i zaključak, uz praktične savjete za svaku od njih. Posebno je naglašeno da uvod mora privući pažnju publike i jasno postaviti temu, dok glavni dio treba sadržavati logično povezane argumente. Zaključak bi trebao ostaviti snažan dojam i potaknuti publiku na razmišljanje ili akciju. Nakon teorijskog dijela gledali smo video o važnosti govora tijela te raspravljali o neverbalnoj komunikaciji. Aktivnost nas je osvijestila o važnosti držanja, izraza lica i gesti tijekom govora. Zaključili smo da uspješan govor kombinira dobar sadržaj i snažan način izvedbe.

# data[].attributes.body
Tijekom pauze nastavili smo razgovor u opuštenoj atmosferi uz kavu i grickalice. Sudionici su razmjenjivali iskustva iz svojih škola i Erasmus projekata te dijelili primjere dobre prakse. Razgovor se spontano pretvorio u razmjenu ideja o budućim oblicima suradnje. Ovakva neformalna druženja pokazala su se vrlo korisnima jer potiču povezivanje i međusobno razumijevanje.

# data[].attributes.body
U nastavku dana obrađena je tema debate i njezine primjene u učionici. Naučili smo kako organizirati debatu među učenicima kroz nekoliko faza – od pripreme tema i podjele uloga, do uvodnih i završnih izjava. Posebnu pozornost posvetili smo načinu iznošenja i osporavanja argumenata. Predavačica je pokazala primjere dobre prakse i predložila načine ocjenjivanja debate prema kriterijima argumentacije, suradnje i izvedbe. Sudionici su komentirali kako debata potiče kritičko mišljenje i komunikacijske vještine učenika. Kroz diskusiju smo raspravili kako ovu metodu možemo prilagoditi svojim predmetima i školskim kontekstima. Aktivnost je bila vrlo primjenjiva i potaknula mnoge ideje za buduće nastavne sate.

# data[].attributes.body
Radionica o istraživanju bila je posvećena prepoznavanju pouzdanih i nepristranih izvora informacija. Učili smo kako provjeriti autora, svrhu i izdavača te prepoznati moguće sukobe interesa. Naglašena je važnost provjere podataka kroz više izvora i prepoznavanja emocionalnog jezika koji može ukazivati na pristranost. Sudionici su na primjerima analizirali različite internetske članke i raspravljali o razlikama između vjerodostojnih i nepouzdanih sadržaja. Aktivnost nas je potaknula na kritičko razmišljanje i pažljiviji pristup istraživanju. Ova tema bila je posebno korisna jer se može izravno primijeniti u nastavnim satima kad učenici istražuju i izrađuju projekte. Zaključili smo da vještina vrednovanja izvora postaje sve važnija u digitalnom dobu.

# data[].attributes.body
U završnom dijelu dana dobili smo članak pod nazivom “Social Media and Classroom”. Zadatak je bio individualno analizirati njegovu relevantnost i korisnost za raspravu u učionici. Svaki sudionik trebao je procijeniti pouzdanost izvora, objektivnost i moguće znakove pristranosti. Aktivnost je bila usmjerena na samostalni rad i kritičko promišljanje. Ova vježba pomogla je u primjeni naučenih kriterija procjene izvora u stvarnom primjeru.

# data[].attributes.body
Dan sam završila posjetom poznatom Popeye Villageu, mjestu snimanja istoimenog filma. Uživala sam u razgledu, prekrasnom krajoliku i opuštenoj atmosferi uz more. Posjet je bio lijep završetak dana i prilika za kratki odmor nakon radionice.

# data[].attributes.body
Dan smo započeli praktičnom aktivnošću – raspravom na temu „Cats are better than dogs“. Sudionici su bili podijeljeni u dvije ekipe: tim „mačke“ i tim „psi“, a svaka je grupa morala raspodijeliti uloge unutar tima – uvod, tri argumenta i zaključak.

Ja sam bila član tima mačke.

Iako nije bilo bodovanja ni proglašenja pobjednika, aktivnost je pokazala koliko i naizgled jednostavne teme mogu biti izazovne kada se iznose argumenti, brani stav i reagira na suprotnu stranu.

Ova vježba bila je izvrstan uvod u razumijevanje osnovne strukture debate i važnosti timske pripreme.

# data[].attributes.headline
Kako efikasno koristiti debatu u razredu?

# data[].attributes.subject
Kako efikasno koristiti debatu u razredu?

# data[].attributes.body
U nastavku smo govorili o važnosti odabira prave teme za debatu i načinima njezine primjene u nastavi. Istaknuto je da pažljivo odabrana tema potiče pravednost, poštovanje različitih mišljenja i pozitivnu atmosferu u razredu. Na primjerima iz školske prakse vidjeli smo kako se debate mogu koristiti kao zabavne aktivnosti za timski rad ili kao alat za razvijanje kritičkog mišljenja i komunikacijskih vještina. Debata također može pomoći u boljem razumijevanju nastavnih sadržaja iz različitih predmeta. Ovakav pristup učenja motivira učenike na aktivno sudjelovanje, suradnju i argumentirano izražavanje vlastitih stavova.

# data[].attributes.body
Nakon što smo utvrdili zašto je važno pažljivo izabrati temu za raspravu, dobili smo zadatak osmisliti temu iz predmeta koje inače predajemo i objasniti razloge njezina odabira. Ja sam odabrala temu „Democracy vs. Social justice – what should come first?“ (Demokracija nasuprot socijalnoj pravdi – što bi trebalo biti važnije?). Ovu temu smatram vrlo aktualnom jer se izravno odnosi na suvremeni društveni i politički kontekst u kojem živimo. Osim što je relevantna za učenike, potiče ih da promišljaju o važnosti demokracije, jednakosti i socijalne pravednosti u društvu. Tema otvara prostor za argumentiranu raspravu, usporedbu različitih stavova i dublje razumijevanje odnosa između slobode i odgovornosti. Također se može lako povezati s građanskim i političkim odgojem te primjerima iz stvarnog života, čime učenici bolje razumiju kako njihovo aktivno sudjelovanje i društvena svijest doprinose pravednijem i demokratskijem društvu.

# data[].attributes.body
Tijekom pauze za kavu, osim uživanja u kavi i snackovima, iskoristila sam vrijeme za umrežavanje i dijeljenje QR koda za upitnik koji sam pripremila. Svi sudionici koji su bili zainteresirani za suradnju s mojom školom u Makarskoj mogli su skenirati kod i ispuniti kratku Google Forms anketu s osnovnim podacima i područjima mogućeg partnerstva. Pokazalo se da je to bila vrlo učinkovita i praktična pauza, jer je odaziv bio iznimno dobar, a ostvareni su i prvi kontakti za buduće Erasmus+ suradnje.

# data[].attributes.headline
Različiti formati debate i njihova primjena u nastavi

# data[].attributes.subject
Različiti formati debate i njihova primjena u nastavi

# data[].attributes.body
U idućem dijelu radionice fokusirali smo se na različite formate debate i njihovu primjenu u učionici. Predstavljeni su primjeri poput Lincoln-Douglas rasprave, timske rasprave, sokratskog kruga, spontane rasprave i okruglog stola. Svaki od formata ima svoje posebnosti – od individualnih rasprava usmjerenih na etička i filozofska pitanja, do timskih debata koje potiču suradnju i zajedničku izradu argumenata.

Naglasak je bio na praktičnoj primjeni u nastavi, pa smo kroz primjere iz školske prakse i kratke videoisječke vidjeli kako se različiti modeli mogu prilagoditi dobi učenika i nastavnom sadržaju.

Pokazano je kako se debate mogu koristiti ne samo za razvijanje argumentacijskih vještina, već i kao učinkovit alat za povezivanje znanja, suradničko učenje i poticanje kritičkog mišljenja.

# data[].attributes.headline
Primjena različitih formata debate u nastavi - vježba

# data[].attributes.subject
Primjena različitih formata debate u nastavi - vježba

# data[].attributes.body
Za kraj dana nastavili smo rad na zadatku koji smo započeli ranije – nakon što smo odabrali temu rasprave, sada smo trebali odabrati format debate i razraditi način provedbe u učionici.

Moja tema bila je „Meritokracija nasuprot socijalnoj pravdi – što bi trebalo biti važnije?“, a odabrani format bio je timska rasprava. Učenici bi bili podijeljeni u dva tima – jedan bi branio važnost demokracije, a drugi bi zastupao socijalnu pravdu. Svaki tim imao bi jasno definirane uloge i zadatak da pripremi i predstavi svoje argumente, pobija tvrdnje suprotne strane te zaključi izlaganje.

Na kraju sata, ostatak razreda preuzeo bi ulogu porote koja bi glasovanjem odlučila o pobjedničkom timu te obrazložila svoj izbor. Ovaj tip aktivnosti pokazao se vrlo korisnim, jer potiče učenike na kritičko razmišljanje, učinkovitu komunikaciju i poštovanje različitih mišljenja. Ujedno im omogućuje da aktivno promišljaju o važnim društvenim temama te povezuju teorijska znanja sa stvarnim životnim situacijama.

# data[].attributes.body
Ostatak dana provela sam u Mdini, poznat kao tihi grad, koji odiše poviješću i posebnim spokojem. Grad je prepun starih kamenih zgrada, uskih ulica i vidikovaca s kojih se pružaju prekrasni prizori na okolnu Maltu. Nakon toga posjetila sam Rabat, koji se nalazi odmah uz Mdinu i poznat je po svojim katakombama i crkvama. Oba mjesta ostavljaju dojam mira i autentičnosti te pružaju uvid u bogatu povijest i kulturu otoka.

# data[].attributes.body
Dan smo započeli gledanjem videa “Engaging Classroom Games: DEBATE/ARGUMENT”, koji prikazuje kako igre i rasprave mogu potaknuti pismenost, komunikaciju i aktivno sudjelovanje učenika. Nakon toga razgovarali smo o tome kako argumentacija i debate mogu pomoći u razvoju kritičkog mišljenja i suradnje među učenicima.

Sudionici su istaknuli važnost poticanja učenika na izražavanje vlastitih ideja i stavova kroz interaktivne metode.

Zaključili smo da pismenost ne znači samo čitanje i pisanje, nego i razumijevanje, izražavanje i razmjenu mišljenja.

Razmijenili smo ideje o aktivnostima koje se mogu primijeniti u različitim predmetima i školskim situacijama.

Atmosfera je bila poticajna i kreativna, a aktivnost nas je inspirirala za nove pristupe radu s učenicima.

# data[].attributes.body
U nastavku dana raspravljali smo o tome što čini dobar argument u raspravi. Zajedno smo zaključili da dobar argument mora sadržavati činjenice, kvalitetan sadržaj, jasnu strukturu, relevantnost i uvjerljivost.

Zatim smo analizirali dvije definicije debate te detaljnije objasnili značenje ključnih pojmova kao što su istraživanje, zastupanje, prosudba i teza.

Kroz raspravu smo uvidjeli da se mišljenja u debati iznose, podupiru, osporavaju i brane uz logične razloge i dokaze.

Na kraju smo naučili važnu razliku između argumenta i argumentacije – što želimo reći i kako ćemo to reći.

Aktivnost je bila vrlo dinamična i korisna, jer smo kroz primjere i zajedničku analizu bolje razumjeli temelje kvalitetne rasprave.

# data[].attributes.body
U trećoj aktivnosti upoznali smo se s različitim alatima koji mogu pomoći u pripremi i provedbi rasprava. Voditeljica nam je predstavila nekoliko grafičkih organizatora i predložaka koji olakšavaju planiranje i povezivanje argumenata.

Upoznali smo i neke digitalne alate i online platforme koji mogu poslužiti za organizaciju i vođenje rasprava, kao i ideje za igre i aktivnosti koje potiču učenike na razmjenu mišljenja.

Posebno smo se fokusirali na dijagrame toka (flowchart), koji pomažu učenicima da vizualno prikažu svoje glavne i suprotne argumente te osmisle odgovore na moguće prigovore.

Raspravljali smo o tome kako se ovi alati mogu prilagoditi različitim školskim predmetima i uzrastima učenika, uz naglasak na suradnju i razvoj kritičkog mišljenja.

Aktivnost je bila vrlo korisna i poticajna jer smo dobili konkretne ideje koje možemo primijeniti u svakodnevnom radu s učenicima.

# data[].attributes.headline
Rasprava: Trebaju li školske uniforme biti obavezne?

# data[].attributes.subject
Rasprava: Trebaju li školske uniforme biti obavezne?

# data[].attributes.body
Prije pauze održali smo pravu debatu na temu „Trebaju li školske uniforme biti obavezne?”.

Slučajnim odabirom našla sam se u timu koji je zastupao stajalište protiv obaveznih uniformi. Kao tim dogovorili smo podjelu uloga: uvod, tri argumenta, zaključak i tri odgovora na prigovore.

Moj zadatak bio je iznijeti završni zaključak, koji je trebao biti uvjerljiv i snažan te sažeti sve naše glavne argumente.

Rasprava je bila vrlo dinamična i poticajna, a obje su strane pokazale visoku razinu pripreme, suradnje i argumentiranja.

Voditeljica je na kraju istaknula kako nikada do sada nije imala kvalitetniju debatu, što nam je svima bilo posebno priznanje i motivacija za nastavak tečaja.

# data[].attributes.body
Nakon uspješne i vrlo dinamične debate, već pomalo umorni, ali i dalje dobro raspoloženi, zasluženo smo popili kavu i nešto prigrizli. Pauzu smo iskoristili i za fotografiranje u predivnoj zgradi Palazzo Messina, u kojoj se održava naš tečaj.

Ova elegantna palača potječe iz 16. stoljeća i pripadala je plemićkoj obitelji Messina. Smještena je u samom srcu Valletta, a poznata je po visokim stropovima, ukrašenim vratima i klasičnoj arhitekturi koja odiše poviješću i kulturom Malte.

Zaista imamo sreće biti u ovako predivnom prostoru, koji svojom bogatom poviješću i jedinstvenom atmosferom daje poseban šarm cijelom iskustvu tečaja.

# data[].attributes.body
Nakon pauze upoznali smo različite alate i metode koje pomažu u pripremi i vođenju rasprava u učionici.

Govoreći o temama za raspravu, isprobali smo i nekoliko mrežnih stranica koje automatski predlažu pitanja i ideje za debate.

Zatim smo upoznali nekoliko zabavnih aktivnosti koje potiču argumentiranje i kritičko mišljenje, poput „Četiri kuta”, gdje sudionici zauzimaju stav o određenoj tvrdnji, te „Đavoljeg odvjetnika”, u kojoj jedan sudionik brani suprotno mišljenje kako bi potaknuo raspravu.

Posebno zanimljiva bila je aktivnost „Lažno suđenje”, u kojoj sudionici preuzimaju uloge sudaca, porote, odvjetnika i svjedoka te raspravljaju o određenom slučaju ili povijesnom događaju.

Kroz ovu aktivnost razvijaju se kritičko razmišljanje, logičko zaključivanje i suradnja među sudionicima.

# data[].attributes.body
Za kraj dana analizirali smo kriterije vrednovanja rasprava prema primjeru koji je uključivao jasnoću izlaganja, upotrebu dokaza, strukturu, timski rad i uvjerljivost.

Nakon toga dobili smo zadatak da na primjeru vlastitog predmeta osmislimo vlastite kriterije vrednovanja koji bi se mogli primijeniti u nastavi.

Na prvi pogled zadatak se činio jednostavan, no ubrzo smo shvatili da je osmišljavanje jasnih i mjerljivih kriterija puno zahtjevnije nego što izgleda, jer traži promišljanje o ciljevima, ishodima učenja i načinu procjene različitih vještina učenika.

Vježba je bila vrlo korisna jer nas je potaknula na razmišljanje o objektivnom i pravednom vrednovanju komunikacijskih i argumentacijskih vještina te o tome kako učenicima dati jasne i poticajne povratne informacije.

# data[].attributes.body
Lijepo i toplo poslijepodne iskoristila sam za izlet brodom na otok Comino, jedan od najpoznatijih i najljepših malteških otoka.

Tijekom vožnje uživala sam u prizorima tirkiznog mora, visokih stijena i brojnih špilja i uvala, poput Santa Marija Cave i Crystal Lagoon.

Na otoku sam provela ugodno vrijeme uz kupanje u poznatoj Blue Lagoon, šetnju i razgledavanje okolnih litica.

Bilo je to opušteno predivno popodne, idealno za odmor i uživanje u prirodnim ljepotama Malte.

# data[].attributes.body
Zadnji dan tečaja započeli smo s onim što nam je svima postalo omiljeno – raspravom!

Podijelili smo se nasumično u dvije grupe, a ovog puta imali smo priliku odabrati temu i stil debate. Naša grupa izabrala je temu „Je li bolje živjeti u gradu ili na selu?“ te metodu “četiri kuta”.

Jedan je sudionik preuzeo ulogu moderatora, dok su ostali izabrali kut koji je najbolje odgovarao njihovim stajalištima. Ja sam bila u kutu koji čvrsto vjeruje da je život u gradu bolji od života na selu.

Tijekom rasprave svatko je iznosio svoje argumente, a kako su se mišljenja i stavovi mijenjali pod utjecajem tuđih argumenata, sudionici su se pomicali u druge kutove. Aktivnost je bila dinamična, poticajna i vrlo zanimljiva, a kroz nju smo svi dodatno razvijali vještine javnog nastupa, argumentiranja i kritičkog razmišljanja.

# data[].attributes.body
Druga aktivnost bila je usmjerena na metode samovrednovanja i povratne informacije. Učili smo kako potaknuti učenike da razmisle o vlastitom radu nakon rasprave. Upoznali smo metode poput izlazne kartice, gdje učenici zapisuju što su naučili i što mogu poboljšati, te refleksije semafora, gdje boje označavaju uspjeh i poteškoće. Kroz dnevnik rasprave učenici pišu o svojim govorničkim vještinama. Naučili smo i metode međusobne procjene, poput dvije zvjezdice i želje te obrasca za povratnu informaciju, kojim se ocjenjuje jasnoća i snaga argumenata. Za kraj smo upoznali refleksiju u krugu i glasanje o najuvjerljivijem argumentu, gdje cijela skupina raspravlja o najboljim argumentima i prijedlozima za napredak.

# data[].attributes.body
Kratki odmor ni ovaj put nije prošao bez kave, ali ovog puta imali smo i jedno malo iznenađenje – ne za nas, već za našu predavačicu Robertu. Zajedno smo odlučili pokloniti buket cvijeća kao znak zahvalnosti za sve što nas je naučila tijekom tečaja. Roberta je bila iskreno iznenađena i dirnuta, a osmijeh na njezinu licu bio je najbolja potvrda da je iznenađenje uspjelo.

# data[].attributes.headline
Povratne informacije nastavnika nakon debate

# data[].attributes.subject
Povratne informacije nastavnika nakon debate

# data[].attributes.body
Prije samog kraja tečaja upoznali smo različite načine davanja povratne informacije učenicima nakon debate. Naučili smo metodu „Pohvali, upitaj, predloži”, kojom se prvo ističe dobar argument, zatim postavlja pitanje koje potiče dublje razmišljanje te daje konkretan prijedlog za poboljšanje. Učitelj nakon debate može dati općenitu povratnu informaciju razredu, naglasiti što je bilo uspješno i na čemu treba još raditi, te navesti pozitivne primjere bez negativne kritike. Upoznali smo i pristup vođenja tijekom debate, gdje se učenicima daju brze i nenametljive upute pomoću gesta ili znakova. Ove metode pomažu učenicima da bolje razumiju svoj napredak, razvijaju samopouzdanje i unaprijede svoje govorničke vještine.

# data[].attributes.body
Za sam kraj tečaja razgovarali smo o tome kako danas doživljavamo raspravu u odnosu na početak tečaja, sada kada imamo nova znanja i iskustva. Razgovarali smo što ćemo promijeniti u svom pristupu i kako ćemo primijeniti naučeno u nastavi. Svi smo se složili da ćemo uložiti više truda i energije u pripremu rasprave, pažljivije birati temu i metodu te jasnije definirati strukturu i kriterije vrednovanja.

Na kraju smo vrednovali tečaj i rad naše predavačice, a potom ponosno preuzeli zaslužene diplome kao potvrdu stečenih znanja i uspješno završenog Erasmus tečaja.

# data[].attributes.body
Ništa ne ide bez dobre proslave na kraju! Svi smo zajedno otišli u malteški restoran Nanu The Baker, poznat po tradicionalnim jelima i opuštenom ozračju. Hrana je bila izvrsna i autentična, a ambijent je savršeno dočarao izvornu kulturu Malte. Uz smijeh i dobru atmosferu, proveli smo prekrasno završno druženje. Bio je to idealni završetak jednog nezaboravnog Erasmus iskustva.

# data[].attributes.body
Ostatak dana provela sam na čarobnom otoku Gozo, poznatom po prekrasnim krajolicima, povijesnim znamenitostima i mirnom ozračju. Obišla sam Citadellu u Victoriji, impresivnu utvrdu s koje se pruža pogled na cijeli otok. Posjetila sam i veličanstvenu baziliku Ta’ Pinu, jedno od najpoznatijih marijanskih svetišta na Malti, te crkvu sv. Ivana Krstitelja u Xewkiji, poznatu po najvećoj kupoli na otoku. Na kraju dana divila sam se prirodnim ljepotama uz more i stjenovite obale, uključujući Dwejra Bay, nekadašnje mjesto slavnog Azure Window