# data[].attributes.body
Innenfor Østens religioner har mennesker gjennom tusenvis av år utforsket måter å få kontroll over både kroppen, tanker, bilje og fantasi. Dette har involvert ulike teknikker og metoder. Før i tiden ville folk komme nærmere noe guddommelig eller unngå å bli født på nytt. Nå er imidlertid disse tradisjonene en del av trening og hvordan folk tar vare på kroppen, selv om det ikke nødvendigvis har noe med religion å gjøre.

# data[].attributes.headline
Yoga og meditasjon – en hinduistisk tradisjon

# data[].attributes.subject
Yoga og meditasjon – en hinduistisk tradisjon

# data[].attributes.body
Mange treningsente tilbyr yoga som en form for trening. Ved å praktisere spesielle yohastillinger, utføre øvelser og lære ulike pusteteknikker, oppnår man gode treningseffekt. Selv om de fleste ikke forbinder dette med noe religiøst, har mange norske yogainstruktører studert i India, der yoga fortsatt er en del av en religiøs tradisjon.

Meditasjon brukes også av mange for å håndtere stress i hverdagen. Noen benytter et mantra for å bryte ut av fastlåste tankebaner. Opprinnelig hadde hinduistiske asketer åndelige mål med denne praksisen, men i dag handler det for de fleste i vår del av verden om hvile og avkopling.

# data[].attributes.body
Tenk deg at du er på jobben, og det blir litt stress. Noen sier noe negativt til deg, og du føler deg litt lei deg. Men så begynner du å tenke at kanskje de er stressa og ikke mener å være slemme mot deg. Du prøver å endre måten du ser på det, litt som når man bruker mindfulness. Det er sånn hvor du prøver å være her og nå, redusere stress og føle deg bedre. Det er som når en elv finner veien rundt steinene – du tilpasser deg og blir rolig inni deg. Denne greia kommer fra gammel visdom, og nå liker psykologer å bruke den for å hjelpe folk med stress. Det viser bare at gamle ideer kan være nyttige i dag.

# data[].attributes.body
Mange ord vi bruker kommer fra Bibelen, selv om vi ikke alltid tenker på det. For eksempel, når folk sier "å danse rundt gullkalven," handler det om en historie med Moses og ikke om å faktisk danse med kyr.

Noen ord, som "å henge i en tynn tråd," kommer også fra Bibelen og betyr at noe er usikkert eller farlig.

I England sier de "a real Thomas" hvis noen er en tviler. Dette kommer fra historien om Tomas, som tvilte på at Jesus sto opp fra de døde.

"Karma" er et ord som kommer fra hinduismen og er nå vanlig i norsk. Noen ganger bruker folk også muslimske ord som wallah og inshallah, og dette er veldig vanlig blant ungdommer.

# data[].attributes.body
Norske stedsnavn som Hovland og Ullensaker kommer fra gammel norrøn religion. Etter kristendommens innføring fikk vi nye stedsnavn inspirert av Bibelen. Mange steder har nå kirkerelaterte navn som Bispen, Prestfjorden, Presthus, Kirkenes, og Kyrkjebø. Korsnavn som Korsfjorden og Høgkorset er vanlige.

Små steder i Norge har også bibelske navn som Jerusalem, Nasaret, og Helvete. Helvete,finnes i over 200 steder i Norge. Ordet "Helvete" har utviklet seg fra norrøne ord for "dødsrike" og "straff." Felles for norske "Helveter" er at de kan være utilgjengelige eller potensielt farlige steder.

# data[].attributes.body
Religionene har sine egne historier som knytter folk sammen. I dag blir forfattere, låtskrivere, filmskapere, og reklamefolk inspirert av disse gamle religiøse historiene.

I filmen Istid 2 er det en historie om fire dyr som prøver å overleve når vannet stiger. Det minner om historien om Noahs ark i Bibelen. Filmen snakker også om global oppvarming.

Religiøse historier handler ofte om viktige ting i livet, som kjærlighet, hat, det gode og det onde. En annen film, Frost 2, bruker historier fra samisk kultur og har musikk som er inspirert av deres tradisjoner.

# data[].attributes.body
I gamle historier lærte vi at Zevs, guden, ikke likte at folk var utro. Narkissos fikk trøbbel fordi han var for opptatt av seg selv.

En annen gresk historie handler om Hippolytos, som ikke ville gifte seg og foretrakk å jakte. Han fikk straff av kjærlighetens gudinne, Afrodite.

I en gresk historie om tre kjønn forklarer de hvorfor vi mennesker ønsker en kjæreste og hvorfor noen liker folk av samme kjønn. Det sies at vi leter etter den andre delen vi ble delt fra i gamle dager.

I historien om skapelsen står det i Bibelen at Gud skapte mann og kvinne og ba dem få mange barn. Samtidig ble Adam skapt først, og senere lagde Gud en partner for ham, og de to skulle være ett.

# data[].attributes.body
Gamle bøker som Bibelen og Koranen snakker mye om kjærlighet, ekteskap og hvordan vi skal oppføre oss. Men hva betyr det for oss nå? Noen land bruker fortsatt gamle regler fra disse bøkene for å bestemme hvordan folk skal oppføre seg når det gjelder kjærlighet og samliv. Men hva med de som ikke bryr seg så mye om religion? Påvirker disse gamle reglene fortsatt hvordan de ser på kjønn og kjærlighet?

# data[].attributes.body
I Norge kan du elske hvem du vil ifølge loven, men i religiøse samfunn kan det være egne regler. Sex og kjønnsroller er ofte diskuterte temaer som påvirker samfunnet. Religioner har ulike syn på seksualitet. Noen, som kristendommen og buddhismen, har tradisjonelt sett det som mer begrenset. Jesus og Buddha var ikke gift, og i buddhismen mener de at seksualitet skal kontrolleres. I kristendommen er ikke å være gift viktig for munker, nonner og prester, mens jødedommen, islam og sikhismen er generelt positive til sex innenfor ekteskapet. I hinduismen varierer synet på seksualitet. Alt dette viser at religiøse syn på sex er forskjellige og kan påvirke hvordan folk ser på kjærlighet og forhold.

# data[].attributes.body
Siden 1960-tallet har folk blitt mer åpne om sex og forhold verden rundt. Flere lever sammen uten å være gift, og skilsmisser er mye vanligere. Samfunnet er også mer aksepterende for forskjellige seksualiteter og måter å være sammen på. Homofili, som før var ulovlig, er nå akseptert i mange land, inkludert Norge. Der kan homofile gifte seg og adoptere barn. Livssynshumanister synes dette er bra fordi det støtter retten til å leve uten religiøse begrensninger, så lenge det ikke skader andre. Men i noen religioner er det uenighet om disse endringene. Noen ser dem som positive steg mot et mer inkluderende samfunn, mens andre forsvarer tradisjonelle normer. Konflikten i den norske kirken om homofili er et eksempel på dette.

# data[].attributes.body
I mange religioner er det regler for hvordan folk skal oppføre seg, spesielt for jenter og gutter. I noen steder er det ekstra strenge regler for jenter, som i Saudi-Arabia.

Noen religioner sier at det bare er to kjønn, men folk kan føle seg annerledes og passe bedre inn i andre roller. Disse kalles transpersoner, og det er greit å være annerledes nå. Mange steder har alltid akseptert at det kan være mange måter å være på, som blant urfolk i Nord-Amerika og i Afrika. Noen steder har til og med spesielle oppgaver for de som ikke passer inn i vanlige kjønnsroller. I India har hijraer, som er født som gutter men lever som jenter, spesielle roller og tror på en beskyttende gudinne. I Thailand er det vanlig med transpersoner, ofte gutter som lever som jenter, og mange tror det kommer av noe de gjorde i et tidligere liv, ifølge buddhismen.

# data[].attributes.body
I noen kristne land, som Russland og Polen, vil politikere styrke tradisjonelle roller for menn og kvinner. De mener at ekteskapet bare bør være mellom mann og kvinne. Homofile får færre rettigheter, og likestilling for kvinner går tilbake. Grupper som kjemper for kvinners rettigheter blir forfulgt av myndighetene. De som deltar i Pride-parader, må ha politibeskyttelse, og det er lover som forbyr å snakke positivt om homofili på skolen.