# data[].attributes.body
Pirhan ryhmät 1 ja 2 lopettavat suomen kielen opinnot Gimaran kanssa 26.4. Lämmin kiitos yhteistyöstä! Oli hieno juttu, että Pirha halusi tukea teidän suomen kielen opintoja näin paljon - se on oikein epätavallista! Teidän kannattaa kiittää myös Pirhaa :) TAKK ja SASKY järjestävät teille erilaista toimintaa oppisopimuksen aikana, mutta jos teille tulee tarvetta oppia suomea lisää, meillä on kursseja hoitajille ja muille työssä käyville suomen oppijoille täällä. On mahdollista myös tehdä B1-B2-kurssi niin, että on vain 1 oppitunti / viikko, jolloin se on neljä (4) kuukautta ja sama hinta. Vot kysyä lisää ja lämpimästi tervetuloa <3 !

https://www.gimaraworld.com/product/suomea-hoitajille-a2-b1-kurssi-8-viikkoa-online/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
HS:n kokoamat grafiikat näyttävät tärkeimmät leikkaukset ja veronkorotukset helposti ymmärrettävässä muodossa.

Ensi vuodelle on tiedossa runsaasti leikkauksia ja veronkorotuksia. Tiistaina päättyneissä neuvotteluissaan hallitus teki lähes kolmen miljardin edestä säästöpäätöksiä. Tavoitteena on hillitä Suomen velkaantumista.

Veronkorotuksilla hallitus tavoittelee yhteensä 1,4 miljardin lisävaroja valtion kassaan. Kaikkien kansalaisten kukkaroissa tuntuva muutos on yleisen arvonlisäveron nosto 24 prosentista 25,5 prosenttiin.

Korotuksen myötä Suomen yleinen arvonlisävero nousee EU-maiden toiseksi korkeimmaksi. Korkein vero on Unkarissa, jossa se on 27 prosenttia.

Myös herkkujen verotus kovenee, kun makeisista ja suklaasta aletaan periä 14 prosentin sijaan 25,5 prosentin veroa. Muiden elintarvikkeiden verotus säilyy ennallaan.

Veronkorotusten lisäksi luvassa on myös menoleikkauksia.

Sosiaali- ja terveysalalta säästetään pidentämällä perusterveydenhuollon hoitotakuita. Asiakasmaksuja korotetaan ja lääkkeiden sairausvakuutuskorvausten alkuomavastuuta korotetaan 50 eurosta 70 euroon.

Vanhusten ympärivuorokautisessa hoivassa vaadittavaa hoitajamäärää hoidettavia kohti vähennetään. Nyt 20:tä vanhusta kohti pitää olla 13 hoitajaa. Vaatimusta höllennetään niin, että hoitajia pitäisi olla vain 12.

Opiskelijoillekin on tiedossa muutoksia. Opiskelijat palautetaan opintotuen asumislisän piiriin ja oikeus maksuttomaan oppimateriaaliin päättyy jatkossa siihen vuoteen, jolloin opiskelija täyttää 18 vuotta.

Ammatillisesta koulutuksesta leikataan 100 miljoona euroa.

Eläketulon verotusta kiristetään. Verot kiristyvät niillä, joiden eläketulot ovat vähintään 23 000 euroa vuodessa.

Ulkomaille maksettavat kansaneläkkeet lopetetaan.

Valtionhallinnon menoista on määrä leikata 150 miljoonaa euroa. Näiden säästöjen toteutukset valmistelevat ministeriöt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Säästötoimet | Grafiikat näyttävät, mistä leikkaukset ja veronkorotukset koostuvat

# data[].attributes.attachment_link.description
HS:n kokoamat grafiikat näyttävät tärkeimmät leikkaukset ja veronkorotukset helposti ymmärrettävässä muodossa.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.body
Lue artikkeli.

Saatko mielestäsi riittävästi unta?

Oletko tyytyväinen vuorotyöhön? Miksi?

Mikä on sun päivärytmi eri työvuoroissa?

Kerro univinkkisi muille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Olo 2.0 - tästä tulee tapa

Tammikuussa etsimme parempaa oloa yhdessä.

Hyvää yötä, kajahtaa sysmäläisen kodin eteisestä hieman ennen aamukahdeksaa. Viisihenkisen perheen lapset ovat lähdössä päiväkotiin ja kouluun, mutta äiti Anni Tarvaalalla, 31, on pian yöunien aika.

- Lapsia hyvän yön toivotukset aamulla naurattavat, samoin se, jos syön lounasta kun he ovat iltapalalla, Anni hymyilee.

Anni tekee kolmivuorotyötä kotihoidon lähihoitajana. Pääsääntöisesti hän työskentelee vanhusten kanssa. Kolmen viikon työvuorolistassa on usein suunnilleen saman verran aamu- ja iltavuoroja. Lisäksi on noin kolme peräkkäistä yövuoroa.

Arjessa riittää hulinaa. Siitä pitävät huolen lapset: 8-vuotias Silja, 6-vuotias Viljo ja 4-vuotias Väinö. Myös miehen vuorotyö ensihoidossa tuo arjen palapeliin lisähaastetta.

Ennakointi on Tarvaalan perheessä kaiken kulmakivi.

- Saan onneksi suunnitella työvuoroni itse niin, että ne sopivat yhteen mieheni Samin vuorojen kanssa.

Ruuhkavuosien ja vuorotyön yhdistelmä vaatii kuitenkin veronsa, myös unesta. Jo pelkkä vuorotyö on unen kannalta valtava haaste. Kun palettiin lisätään pienet lapset, kasassa voisivat olla katastrofin ainekset.

Vuorotyössä uni joutuu koetukselle

Toiset meistä ovat aamuvirkkuja, toiset iltavirkkuja. Jokaisella meistä on oma sisäinen kellonsa, jota kutsutaan sirkadiaaniseksi rytmiksi.

Vuorotyössä ihminen joutuu lähtökohtaisesti tinkimään rytmistään. Se aiheuttaa monenlaisia haasteita.

- Yleensä aamuherääminen luo rytmin koko päivälle ja vuorokausirytmille. Kun päivä käynnistyykin yövuoron jälkeisenä aamuna yöunesta, toimitaan vastoin fysiologista rytmiä, kertoo unilääkäri Henri Tuomilehto.

Yö on ihanteellisin ajankohta nukkumiselle. Silloin uni palvelee parhaiten muun muassa aineenvaihduntaa ja aivojen toimintaa. Päiväsaikaan nukkumisen hyödyt ovat selkeästi heikommat.

- Päivällä uni on pinnallisempaa, eivätkä esimerkiksi hermostolliset ja hormonaaliset toimintomme ole yhtä syviä kuin yöaikaan, Tuomilehto kertoo.

Vuorotyö on tutkitusti riski terveydelle.

Etenkin yötyöhön liittyvät oikeastaan lähes kaikki olemassa olevat terveysriskit.

Henri Tuomilehto

Vuorotyöstä johtuvat muutokset unessa voivat aiheuttaa terveydelle haitallisen noidankehän. Kun väsyttää, lenkille lähteminen ei huvita. Myös nälän säätely häiriintyy, ja painonhallinta saattaa muuttua hankalaksi.

Sanon usein, että vuorotyö ei sovi kenellekään ja toisille vielä huonommin.

Henri Tuomilehto

Vuorotyötä tekevän ei kuitenkaan kannata säikähtää, sillä riskejä on mahdollista pienentää omalla toiminnallaan.

Viiden minuutin työmatka ja ennakointi pelastavat

Anni Tarvaala kokee aina olleensa hyvä nukkuja. Jo ammattia valitessaan hän tiesi, että lähihoitajan työ on usein vuorotyötä. Se ei haitannut häntä.

Hän kuitenkin tunnistaa vuorotyöhön liittyvät haasteet. Esimerkiksi rytmin kääntäminen aamuvuorosta yövuoroon ja päinvastoin onnistuu toisinaan paremmin, toisinaan huonommin.

Kokeilun kautta Anni on kuitenkin löytänyt itselleen toimivan tavan vuorotyön ja unen yhdistämiseksi.

Hän asuu viiden minuutin matkan päässä työpaikaltaan. Se on tietoinen valinta, jonka Anni kokee helpottavan arkeaan huomattavasti.

- Osaan myös ennakoida uniaikoja paremmin kuin urani alussa. Ja nyt kun olen tehnyt enemmän yövuoroja, on tullut selkeä rytmi siihen, kuinka paljon täytyy varata uniaikaa, että jaksan hyvin kolme peräkkäistä yövuoroa.

Parhaiten Anni nukkuu juuri yövuorojen jälkeen, kun muu perhe on menoissaan ja talo tyhjillään. Öisin lapset heräilevät, mutta päivisin Anni saa nukkua rauhassa ja hiljaisuudessa.

- Yövuorot ovat usein myös päivävuoroja rauhallisempia, eikä pää käy töiden jälkeen niin kierroksilla. Se helpottaa rauhoittumista.

Yövuoroputken päätyttyä on aika kääntää rytmi takaisin päiväpainotteiseksi. Viimeisen yövuoron jälkeen Anni nukkuu aamulla vain neljästä viiteen tuntia.

Unilääkäri Tuomilehto pitää tätä järkevänä.

- Näin unipainetta säästetään yöhön ja tavoitetaan yöunen edut, Tuomilehto kiittelee.

Annin päivärytmi eri työvuoroissa

Aikataulut ovat karkeita esimerkkejä. Päivien tarkat sisällöt ja töiden alkamis- ja loppumisajankohdat vaihtelevat.
Aamuvuoro
5.20 Anni herää, aamupala
6.30 Lapset päiväkotiin ja kouluun
7.00 Työpäivä alkaa
10.00-11.00 Ruokatauko
15.00 Työpäivä päättyy
15.30 Lasten hakeminen
16.00-17.00 Ruoan valmistelua ja päivällinen
17.00-18.00 Lasten vienti harrastuksiin
19.00 Iltapala lasten kanssa
20.00 Lapset nukkumaan
20.00-22.00 Kotitöitä, omaa aikaa
22.00-23.00 Anni menee nukkumaan
Iltavuoro
6.30 Anni herää
7.45 Lapset päiväkotiin ja kouluun
8.30 Kaupassa käyminen tarvittaessa ja kotiin aamupalalle, kotitöitä
10.00 Ruoan valmistelua, äänikirjan kuuntelua, omaa aikaa
11.00 Lounas ja päiväunet
13.00 Välipalaa ja kahvia
14.00 Työpäivä alkaa
16.00-17.00 Ruokatauko
22.00 Työpäivä päättyy
22.15 Rauhoittumista, omaa aikaa, iltapalaa
23.30 Anni menee nukkumaan
Yövuoro
Esimerkissä on kuvattu siirtymät päivävuorosta kierron ensimmäiseen yövuoroon ja sitä seuraavaan yövuoroon.

6.30 Anni herää
7.45 Lapset päiväkotiin ja kouluun
8.00 Kaupassa käyminen tarvittaessa ja kotiin aamupalalle
9.00 Kotitöitä, ulkoilua, ruoanlaittoa
11.00-15.00 Kahden tai kolmen tunnin päiväunet ennen ensimmäistä yövuoroa
16.00 Lasten hakeminen
17.00 Päivällinen, lasten vienti harrastuksiin
19.00 Lasten iltapala, Annille kevyt välipala
20.00 Työpäivä alkaa
23.30 Illallinen töissä
4.00-5.00 Välipala/aamupala
7.00 Työpäivä päättyy
7.30 Aamupala (ellei syöty jo työvuoron aikana)
8.00 Anni menee nukkumaan
16.00 Anni herää
16.30 Lasten hakeminen
17.00-19.00 Puuhastelua lasten kanssa kotona
20.00 Seuraava yövuoro alkaa

Karsi turha kuormitus ja valitse terveellisesti

Vaikka vuorotyön aiheuttamia riskejä ei pidä kauhistua, niiden olemassaolo kannattaa silti tiedostaa.

- Vuorotyö on aina lisäpaino kuormituskopassa. Siksi kannattaa miettiä muita kuormitustekijöitä ja sitä, miten vapaa-aikansa käyttää. Tarvitseeko esimerkiksi lähteä kaikkiin kissanristiäisiin, unilääkäri Henri Tuomilehto toteaa.

Kun työvuorot ovat mitä ovat, eikä aika nukkumiselle aina ole ihanteellisin, unta kannattaa erityisesti vaalia.

Yövuoron jälkeen itsensä voi valmistella unille rituaalinomaisesti vaikka syömällä aamupalaa ja käymällä lämpimässä suihkussa.

- Täytyy ymmärtää, että aamulla alkaa yövuorosta kotiin palaavan yöuni. Ja että sille on varattava tarpeeksi aikaa.

Ei voi olla niin, että yövuoron jälkeen pitää olla puoliltapäivin hakemassa miehelle maitoa.

Henri Tuomilehto

Koska vuorotyöläinen joutuu tinkimään unesta, ruokavalion ja liikunnan merkitys hyvinvoinnin ylläpidossa korostuvat.

- Tilanne on hankala, sillä juuri niistä helposti tingimme väsyneinä.

Herkkäunisiksi itsensä kokeville Tuomilehdolla on selkeä viesti.

- Ehkä kannattaa silloin valita jokin muu kuin vuorotyö.

Vapaapäivinä olisi ihana nukkua

Anni Tarvaalan lapset ovat arkisin vuorohoidossa. Viikonloput perhe pyrkii järjestämään niin, että ainakin toinen vanhemmista on vapaalla lasten kanssa.

Vapaapäivinä Annista olisi joskus ihana nukkua pitkään. Lapset ovat kuitenkin eri linjoilla ja herättävät vanhempansa kukonlaulun aikaan päivästä riippumatta.

- Toisaalta on tärkeää, että lasten rytmi pysyy mahdollisimman säännöllisenä, vaikka se hieman verottaa meitä vanhempia, Anni naurahtaa.

Vaikka elämä on usein melkoista palapeliä, Anni on tilanteeseensa tyytyväinen.

Kolme vinkkiä - tee ainakin nämä

1. Tiedosta vuorotyön aiheuttama lisäkuormitus ja riskit

2. Punnitse elämäsi muita kuormitustekijöitä ja karsi tarpeettomat

3. Panosta terveelliseen ruokaan ja liikuntaan

Välillä toki mietin, mistä jaksaminen kumpuaa. Luulen, että se on sellainen äitiyden selviytymismoodi.

Anni Tarvaala

- Toki välillä kiukuttaa, mutta myös monipuolinen ja terveellinen ruoka auttaa jaksamaan.

Terveellisen ruoan lisäksi perhe panostaa arkiliikuntaan. Arkiliikunnan ja kävelylenkkien puolesta liputtaa myös perheen koira Batman.

- Lisäksi käyn kerran viikossa pelaamassa höntsälentistä syksyisin ja talvisin, se on sellaista omaa aikaa. Kesäisin pelaan pesäpalloa ja harjoittelemme sitä myös koko perheen kesken.

Kalenteriin merkitään silloin tällöin myös parisuhdeaikaa, esimerkiksi yhteinen miniloma miehen kanssa.

- On onni, että lasten isovanhemmat asuvat tässä ihan lähellä ja auttavat mielellään.

Välillä Anni kuulee ihmettelyä siitä, että hän jaksaa tehdä vuorotyötä.

- Mutta itse en voisi kuvitellakaan tekeväni mitään muuta, etenkään toimistotyötä kahdeksasta neljään.

Kerro univinkkisi muille

Millaisia keinoja sinulla on nukahtamiseen ja hyvään uneen? Kerro niistä muillekin. Kokoamme jutun suomalaisten parhaista univinkeistä. Voimme käyttää tällä lomakkeella lähetettyjä vinkkejä jutun aineistona.

Olo 2.0 on sisältökokonaisuus unesta, ravinnosta ja liikunnasta. Tammikuussa etsimme parempaa elämää yhdessä toimittaja Inkeri Alatalon kanssa. Katso Olo 2.0:n jakso 7: Jos mä oon ihan rehellinen.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Vuorotyö ei sovi kenellekään ja toisille vielä huonommin", sanoo lääkäri - tällainen on lähihoitaja Anni Tarvaalan unirytmi

# data[].attributes.attachment_link.description
Vuorotyö on riski terveydelle, mutta sen haitat voi minimoida. Lähihoitaja Anni Tarvaala, 31, osaa yhdistää vuorotyön ja unen.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.body
VASTAA KYSYMYKSIIN.

Mitä tarkoittaa työvoimapula?

Miksi Suomessa on tämä ilmiö?

Missä muissa maissa on pulaa työntekijöistä?

Mikä on kohtaanto-ongelma?

Mitkä asiat helpottavat ongelmaa?

Oletko huomannut omassa ja muissa ammateissa, että ei ole tarpeeksi työntekijöitä Suomessa?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Monissa ammateissa on työvoimapula Suomessa

Työvoimapula tarkoittaa, että työntekijöitä on liian vähän. Suurin pula on sosiaalialan ja terveydenhuollon töissä. Sen seurauksena hyvinvointikeskuksissa on ruuhkaa. Asiakkaan täytyy odottaa lääkärin, sairaanhoitajan tai sosiaali-työntekijän vastaanottoa kauan. Myös iäkkäitä suomalaisia on yhä enemmän, mikä tarkoittaa enemmän vaivoja ja sairauksia. Palveluja tarvitaan yhä enemmän.

Työntekijöitä puuttuu muiltakin aloilta. Ravintolat ovat pulassa, koska tarjoilijoita on liian vähän. Tietotekniikan yritykset ovat vaikeuksissa, koska sovellussuunnittelijoita on liian vähän. He suunnittelevat uusia ohjelmia digilaitteisiin.

Myös teollisuus tarvitsee paljon uusia työntekijöitä. Teknologiateollisuus on laskenut, että se tarvitsee 2020-luvulla 130 000 uutta työntekijää. Se tarkoittaa noin 13 000 uutta työntekijää vuodessa. Teknologiateollisuus tekee esimerkiksi koneita ja tietotekniikkaa.

Iäkkäiden osuus kasvaa

Työvoimapula johtuu monista syistä. Tärkein syy on väestön ikärakenne. Suomalaisten ikärakenne vanhenee. Suomessa on siis yhä enemmän vanhoja ihmisiä, jotka eivät käy töissä.

Lapsia syntyy nykyään vähemmän kuin aiemmin. Siksi Suomessa on myös vähemmän nuoria ihmisiä, jotka käyvät työssä.

Sama muutos on tapahtunut monissa muissa rikkaissa maissa. Suomessa muutos on ollut tavallista nopeampi. Vain Japanissa ja Italiassa väestö on vanhempaa kuin Suomessa.

Suomalaisten vanheneminen johtuu myös siitä, että 1960- ja 1970-luvuilla sadat tuhannet suomalaiset muuttivat töiden takia Ruotsiin.

Lisäksi Suomessa on vielä melko vähän maahanmuuttajia. Näin arvioi alivaltiosihteeri Elina Pylkkänen työ- ja elinkeinoministeriöstä.

Ratkaisuja työvoimapulaan

Työvoimapula on suurin ammateissa, joissa tarvitaan ammattitaitoa ja koulutusta. Näitä ammatteja ovat juuri sairaanhoitajat ja lähihoitajat. Heidän palkkansa ei ole korkea.

Uutisissa puhutaan usein kohtaanto-ongelmasta. Se tarkoittaa, että työntekijät ja työpaikat eivät kohtaa. Sairaanhoitajien ja lähihoitajien töitä on eniten isoissa kaupungeissa. Lähihoitajan palkalla on kuitenkin vaikea tulla toimeen Helsingissä.

Ongelmaa on vaikea ratkaista, koska valtiolla ja hyvinvointialueilla on pula rahasta. Pientä helpotusta on silti tulossa. Elina Pylkkänen muistuttaa, että sosiaali- ja terveysalalla on sovittu palkkaohjelma vuoteen 2027 asti. Sen avulla työnantaja voi nostaa työntekijöiden palkkoja, ja löytää helpommin työntekijöitä.

Monet ovat pystyneet asumaan pienellä palkalla isoissa kaupungeissa asumistuen avulla. Suomen hallitus pyrkii kuitenkin siihen, että työntekijä tulee toimeen omalla työllä. Tuet vähenevät. Palkkoja pitäisi siis nostaa, jotta työllä tulee toimeen.

Lisää mahdollisuuksia koulutukseen

Koulutus voi helpottaa työvoimapulaa. Elina Pylkkäsen mielestä koulutus ei ole pysynyt mukana työelämän muutoksessa.

Esimerkiksi tapahtumateollisuus on uusi ala, jolla on töitä monille. Alalla pitää tietää tapahtumien järjestämisestä: turvallisuudesta, sopimuksista ja majoituksesta. Siihen ei ole olemassa yhtä koulutusta tai tutkintoa.

Toinen esimerkki on vihreä siirtymä. Se tarkoittaa, että Suomi siirtyy energiaan, joka ei saastuta ilmaa. Vihreä siirtymä vaikuttaa moniin uusiin ja vanhoihin ammatteihin. Vihreään siirtymään tarvitaan lisää osaavia työntekijöitä.

Työntekijöitä pitää kouluttaa uudelleen ja nopeasti, kun jollakin alalla on työttömyyttä. Digitaaliset sovellukset ja tekoäly voivat auttaa, jos työtön etsii uutta ammattia tai koulutusta. Ohjelma osaa yhdistää työnhakijan toiveet ja osaamisen sopivaan ammattiin tai koulutukseen. Elina Pylkkänen toivoo, että tällaiset toimintatavat yleistyvät.

Lisää iäkkäitä ja maahanmuuttajia töihin

Yksi vastaus työvoimapulaan löytyy ikärakenteesta. Iäkkäitä ihmisiä on paljon. Monet jaksavat jatkaa töissä. Pylkkänen kannattaa ajatusta. Monet ikääntyneet myös kertovat, että he haluavat jatkaa töissä. Esteenä ovat kuitenkin ennakkoluulot.

Monet työnantajat pelkäävät esimerkiksi sitä, että iäkkäät työntekijät sairastuvat ja menettävät työkykynsä. Pelätään myös, että iäkkäät eivät opi uusia asioita.

Työnantajien kannattaa kuitenkin kannustaa iäkkäitä ihmisiä jatkamaan töissä. Pylkkänen kertoo Ruotsista tästä hyvän esimerkin. Siellä yli 65-vuotiaiden työntekijöiden työn verotusta on kevennetty. Myös työnantajien maksut kevenivät yli 65-vuotiaiden osalta.

Toinen tärkeä keino työvoimapulaan on saada Suomeen lisää maahanmuuttajia. Maahanmuutto auttaa työvoimapulassa, kun huolehditaan, että kielitaito ja ammattitaito ovat kunnossa.

Maahanmuuttajat voivat olla ensin avustavissa tehtävissä. Silloin he oppivat ensin ammattitaitoa ja kieltä. Pylkkäsen mukaan kunnat ja hyvinvointialueet voivat tehdä tässä asiassa paljon nykyistä enemmän.

Sanaselitys

Työvoimapula: Joissakin ammateissa on pulaa työntekijöistä. Alalla on paljon avoimia eli vapaita työpaikkoja, joihin ei löydy työntekijöitä.

10 ammattia, joissa on suurin pula työntekijöistä vuonna 2022

sairaanhoitaja

lähihoitaja

lastentarhanopettaja

sosiaalityöntekijä

erityisopettaja

luokanopettaja

psykologi

terveydenhoitaja

yleislääkäri

erikoislääkäri

Viisi keinoa helpottaa työvoimapulaa

Paremmat palkat

Paremmat työolot

Enemmän maahanmuuttajia
töihin Suomeen

Iäkkäitä ihmisiä enemmän töihin

Lisää koulutusta ammatteihin, joissa on pulaa työntekijöistä.

Artikkelin lähteet:

* alivaltiosihteeri Elina Pylkkäsen haastattelu
* KEVA, julkisen alan eläkevakuuttaja
* Teknologiateollisuus ry
* Tehy ry
* tyovoimabarometri.fi
* Tilastokeskus

# data[].attributes.attachment_link.description
Sairaanhoitajilla on liikaa töitä. Aikaa lääkärille on vaikea saada. Tietotekniikan yritys ei kasva, vaikka se myy hyvää sovellusta. Mikä näitä ongelmia yhdistää? Työvoimapula.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.body
https://www.s-kaupat.fi/

# data[].attributes.attachment_link.title
K-Ruoka.fi | Reseptit | Tarjoukset ja edut | Verkkokauppa

# data[].attributes.attachment_link.description
K-Ruoasta löydät 8000 reseptiä, inspiraatiota arkeen ja juhlaan, K-ruokakauppojen tarjoukset ja edut sekä K-Ruoka-verkkokaupan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tori.fi - Osta ja myy helposti. Ilmoita ilmaiseksi Torissa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tori.fi on ilmainen osto- ja myyntipaikka. Käytetyt tavarat, autot, asunnot ja lemmikit vaihtavat meillä omistajaa. Torissa käy satoja tuhansia suomalaisia viikottain ja kauppoja tehdään kymmeniä tuhansia viikottain.

# data[].attributes.headline
Arkielämä (lämmittely ja 2-3 tilannetehtäviä)

# data[].attributes.subject
Arkielämä (lämmittely ja 2-3 tilannetehtäviä)

# data[].attributes.headline
Hyvinvointialue salli hoitajille ja lääkäreille täyden etätyön: tätä siitä seurasi

# data[].attributes.subject
Hyvinvointialue salli hoitajille ja lääkäreille täyden etätyön: tätä siitä seurasi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Terveydenhuollossa on saatu digipalveluista helpotusta työvoimapulaan. Esimerkiksi Etelä-Savon hyvinvointialueella lääkäreiden ja sairaanhoitajien työtä voi tehdä kokonaan etänä.

Marika Valtonen on tehnyt sairaanhoitajan töitä nyt pääosin kotoaan Joutsasta, mutta välillä myös kesämökiltä. Hän pitää mukavana vaihtoehtona sitä, että joskus voisi työskennellä vaikka jostain päin Eurooppaa. Kuva: Marika Valtonen

Etelä-Savon terveydenhuollossa on kärsitty pitkään pahasta työvoimapulasta. Viimeisimpään Eloisassa avoinna olleeseen sairaanhoitajan tehtävään tuli kuitenkin lähes 160 hakemusta.

Vuoden alusta aloitetut digitaaliset palvelut ovat tuoneet hakijatulvan.

- Rekrytointi on huomattavasti helpottunut. Henkilökuntaa on valtakunnallisesti hyvin saatavilla digitehtäviin. Ennen kaikkea digivastaanotot keventävät meidän kivijalan hankalaa tilannetta, sanoo Eloisan hyvinvointialuejohtaja Santeri Seppälä.

Sähköinen asiointi on otettu eri laajuudessa käyttöön kaikilla hyvinvointialueilla. Sairaanhoitajan ja lääkärin työtä voi nykyisin tehdä ainakin osittain etänä.

Etelä-Savossa hoitotyötä saa tehdä kokonaan etänä.

- Digipalvelut ovat lisänneet organisaation vetovoimaa. Sosiaali- ja terveysalalla työntekotavat ovat isossa murroksessa, kun digitaalisten palveluiden osuus koko ajan laajenee, kertoo Eloisan digitaalisen sotekeskuksen tulosaluepäällikkö Viivi Kaasinen.

Digipalvelua käyttävät asiakkaat ovat pois terveyskeskusten ruuhkista.

Ennen digipalveluiden aloittamista Etelä-Savossa hoitoonpääsyn keskiarvot olivat noin kuukauden mittaisia. Digivastaanottojen ansiosta alueella pystytään nykyisin alittamaan hoitotakuu eli 14 vuorokautta.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen teettämän tuoreen kyselyn mukaan (THL) viime vuonna kaikista sote-asiakkaista useampi kuin joka kolmas käytti digitaalisia palveluja. Helsingissä digikäyttäjiä oli jopa puolet asiakkaista.

Joutsasta etänä hoitajan töitä

Keski-Suomessa asuva Marika Valtonen, 30, aloitti puoli vuotta sitten Etelä-Savossa digisairaanhoitajana. Valtonen tekee sairaanhoitajan töitä kokonaan etänä kotoaan Joutsasta.

Taustallaan Valtosella on kymmenen vuoden kokemus potilastyöstä esimerkiksi vuodeosastolta Keski-Suomessa.

- Hain Etelä-Savoon erityisesti vuorotyön perässä, mutta sataprosenttinen etätyö on se, jota haluan tehdä. Toki tykkään käydä myös paikan päällä, mutta kun matkat ovat pitkiä, niin etätyö on se minun juttuni tällä hetkellä.

Katso, mitä Valtonen kertoo työstään digisairaanhoitajana.

Valtonen tekee töitä terveysneuvonnassa, ja työhön kuuluu muun muassa potilaiden chat-viesteihin vastaaminen.

- Kaipasin vähän toisenlaista työnkuvaa ja uusia haasteita. Tämä on erilaista kuin aikaisempi työni osastolla, tämä on vapaampaa ja nykyaikaista. En ole tässä yksin vaan minulla on hoitotiimi apuna, jos on jotain kysyttävää, Valtonen kertoo.

Työviihtyvyys parantunut

Eloisan digivastaanottoa pitävä lääkäri tai sairaanhoitaja voi tehdä työnsä mistä tahansa EU-maasta.

- Meillä on sairaanhoitajia ja lääkäreitä ympäri Suomea. Yksi ammattilainen työskenteli kuukauden ajan Espanjasta. Tällä hetkellä kukaan ei ole töissä pysyvästi ulkomailla, mutta osa tekee välillä töitä ulkomailla tai esimerkiksi Lapissa, sanoo Kaasinen.

Etelä-Savon hyvinvointialueella työssä jaksaminen ja viihtyminen ovat lisääntyneet. Kaasinen ei usko, että etätyö on siihen ainoa syy.

- En usko että digipalvelut sitä yksin tekevät, mutta ovat yhtenä tekijänä lisäämässä työviihtyvyyttä monille. Ammattilaisten viihtyvyys ja työssä pysyminen edellyttää myös hyvää johtamista ja hyviä työolosuhteita.

Hoitovirheiltä vältytty

Eloisan digilääkäripalvelussa lääkäri ja sairaanhoitaja vastaavat aluksi potilaalle chat-viesteillä ja ottavat sen jälkeen tarvittaessa myös videoyhteyden.

- Siinä täytyy kiinnittää huomiota siihen, miten kirjoittaa. Täytyy vähän eri tavalla osata kysellä asiakkaalta tietoja, kun et pysty näkemään potilasta fyysisesti. Kommunikointi on siinä kaiken a ja o, kertoo Valtonen.

Aluksi Valtosta hieman jännitti chatin välillä työskentely, mutta nyt hän on saanut siihen rutiinin. Aina voi myös kysyä neuvoa lääkäriltä. Kuva: Esa Huuhko / Yle

Etelä-Savossa lähes kolmasosa asiakkaista on viime kuukausina valinnut digivastaanoton.

Osa asiantuntijoista kritisoi etävastaanottoa kovin sanoin ja esimerkiksi aiemmin yleislääketieteen professori Juha Auvisen kommentoi Ylelle, että luvassa on monenlaisia ongelmia, mikäli etäpotilas ei ole hoitavalle työntekijälle aiemmin tuttu.

Ainakin toistaiseksi Eloisassa on vältytty hoitovirheiltä digivastaanotoissa, mutta vääriä hoitoonohjauksia on tapahtunut, kuten niitä tulee myös lähivastaanotoilla.

- Digitaaliset palvelut eivät tietenkään sovellu kaikille potilaille, mutta samaan aikaan ne mahdollistavat kaikille hoidon saatavuutta, sanoo Kaasinen.

Haasteet järjestelmissä ja koulutuksessa

Digipalveluiden ongelmat liittyvät Etelä-Savossa tietojärjestelmien yhteensopivuuteen.

Hyvinvointialueiden järjestelmien yhtenäistäminen on kesken, ja työntekijällä saattaa olla käytettävänä useita potilastietojärjestelmiä.

Eloisassa on digipalveluissa tarjolla hoidon tarpeen arvioinnin chat-sovellus ja digilääkärin vastaanotto. Lisäksi digipalvelua on käytössä neuvolassa, ikääntyneiden asiakasohjauksessa, seksuaalineuvonnassa sekä farmaseutin ja fysioterapian vastaanotolla. Kuva: Esa Huuhko / Yle

Toinen ongelmakohta on koulutus. Terveydenhuollon ammattilaisia ei ole koulutettu etätyöhön, ja nyt suuri osa työstä saattaakin tapahtua ilman fyysistä kontaktia.

- Lääkäreiden ja sairaanhoitajien koulutuksen uudistaminen niin, että opetetaan toimimaan myös digissä, pitäisi saada hyvin nopeasti käyntiin, Eloisan hyvinvointialuejohtaja Santeri Seppälä sanoo.

Kaikkia hyvinvointialueiden ongelmia ei digipalveluilla ratkaista.

- Ei pelkästään. Talouden puolelta se tuo tietysti jotain helpotusta, ja se vaikuttaa jonkun verran ruuhkatilanteisiin, mutta ennen kaikkea näen digipalvelut asiakkaan toiveena. Asiakkaat haluavat nykyisin asioida kotisohvalta, sanoo Seppälä.
Voit keskustella aiheesta keskiviikkoon 13. joulukuuta kello 23.00 saakka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hyvinvointialue salli hoitajille ja lääkäreille täyden etätyön: tätä siitä seurasi

# data[].attributes.attachment_link.description
Terveydenhuollossa on saatu digipalveluista helpotusta työvoimapulaan. Esimerkiksi Etelä-Savon hyvinvointialueella lääkäreiden ja sairaanhoitajien työtä voi tehdä kokonaan etänä.

# data[].attributes.body
Onko mahdollista olla sairaanhoitaja etänä? Mitkä muut terveydenhuollon ammatit voivat työskennellä etänä?

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.title
Intro: SUOMEN KIELTÄ HOITOALAN AMMATTILAISELLE 5 OSP PIRHA Barona

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen kieltä hoitoalan ammattilaiselle 5 OSP Finnish language for nursing professionals 5 ECT Ryhmä tasolla B1 Hoitopainoitteista suomea Group B1-level Caring Finnish

# data[].attributes.body
Etsi internetistä erilaisia artikkeleita, vinkkejä, tekstiä muisti-teemasta. Lähetä linkki chattiin.

# data[].attributes.attachment_link.description
FINGER-tutkimus osoitti, että kun ikääntyneet muuttavat elintapojaan terveellisemmiksi, heidän muisti- ja ajattelutoimintonsa säilyvät ja riski muistihäiriöihin pienenee. Elintapaneuvonnan kohdistaminen muistisairauden riskissä oleville henkilöille perusterveydenhuollossa onkin tärkeä ikääntyvien toimintakykyä ylläpitävä ja parantava toimenpide.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Imperfekti (ennen): kävin, söin, join, menin, halusin, tulin, olin, kävelin, ostin, siivosin, Preesens (nyt): käyn, syön, juon, menen, haluan, tulen, olen.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Minä pelasin asiakkaan kanssa., Minä väritin kuvia asiakkaan kanssa., Minä heitin palloa asiakkaan kanssa., Minä suihkutin asiakkaan., Minä vaihdoin vaipan., Minä vaihdoin asiakkaalle vaatteet., Minä tarkistin lääkkeet., Minä tarkistin dosetin., Minä syötin asiakasta., Minä annoin lääkkeet., Asiakas otti lääkkeet., Minä autoin asiakasta syömisessä., Minä autoin asiakasta pukemisessa., Minä jaoin lääkkeet dosettiin., Minä vaihdoin avannepussin., Minä vaihdoin petivaatteet., Minä vaihdoin lakanat., Minä tein kirjauksen., Minä mittasin verensokerin., Minä mittasin painon., Minä mittasin verenpaineen., Minä juttelin asiakkaan kanssa., Minä käytin nosturia., Minä luin kirjaa ja lehtiä., Minä laitoin silmätipat., Minä siivosin keittiön., Minä jumppasin asiakkaan kanssa., Minulla oli aggressiivinen asiakas., Minä murskasin tabletin., Minä laitoin asiakkaan nukkumaan., Minä tein aamu- ja iltapesut., Minä pelasin bingoa asiakkaan kanssa., Minä hieroin asiakasta., Minä vein asiakkaan ulos parvekkeelle., Minä tanssin ja lauloin asiakkaalle., Minä lauloin asiakkaan kanssa., Minä piirsin asiakkaan kanssa., Minä pesin ja kampasin asiakkaan hiukset., Minä värjäsin asiakkaan hiukset., Minä mittasin lämmön., Minä pesin asiakkaan kasvot., Minä vein aamupalan, lounaan ja iltapalan., Minä autoin asiakasta pesussa., Minä pelasin muistipeliä asiakkaan kanssa., Minä annoin astmalääkkeen., Minä pistin insuliinin.,

# data[].attributes.attachment_link.title
S2 SOTE verbejä ja fraaseja työssäoppimiseen (imperfekti).

# data[].attributes.attachment_link.description
Minä pelasin asiakkaan kanssa., Minä väritin kuvia asiakkaan kanssa., Minä heitin palloa asiakkaan kanssa., Minä suihkutin asiakkaan., Minä vaihdoin vaipan..

# data[].attributes.attachment_link.title
Miten muistisairaus vaikuttaa vuorovaikutukseen? - Papunet

# data[].attributes.attachment_link.description
Muistisairaus muuttaa ihmisen kykyä ilmaista itseään ja ymmärtää ympäristönsä viestintää. Muutos tapahtuu kuitenkin vähitellen. Se antaa sairastuneelle ja hänen läheisilleen aikaa sopeutua ja vahvistaa myös sanattomia viestintäkeinoja vuorovaikutuksessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Muistisairaudet ovat hitaasti eteneviä ja parantumattomia sairauksia. Muistisairaan potilaan elämän loppuvaiheen hoitosuunnitelma on hyvä tehdä ajoissa.

Muistisairaudet ovat hitaasti eteneviä ja parantumattomia sairauksia. Elämän loppuvaiheen hoitosuunnitelma on hyvä tehdä ajoissa, jotta muistisairas vielä kykenee ilmaisemaan tahtonsa koskien hoitoansa. Se voidaan kuitenkin tehdä missä tahansa vaiheessa sairautta ja sitä tulee päivittää potilaan voinnin muuttuessa.

Tavallisimmat syyt muistisairauksiin ovat Alzheimerin tauti, verenkiertohäiriöt, Lewyn kappale -tauti, Parkinsonin tautiin liittyvä muistisairaus ja otsa-ohimolohkosairaudet. Nämä muistisairaudet ovat parantumattomia, eteneviä ja lopulta kuolemaan johtavia.

Ikä on tärkein riskitekijä muistisairauden kehittymiselle. Mitä vanhemmaksi elää, sitä todennäköisemmin muistisairaus kehittyy. Vanhuksilla sairaus on usein sekatyyppinen niin, että sairaudessa on mukana eri taudin aiheuttajia. Tyypillisin on Alzheimerin taudin ja verisuoniperäisen muistihäiriön yhdistelmä.

Tavallisimmat oireet

Muistisairaudessa aivoissa tapahtuu kudoskatoa tai verenkiertohäiriöitä, jotka haittaavat aivojen toimintaa. Koska aivot vastaavat kaikista henkisistä toiminnoista, puheesta, liikesarjoista ja elintoiminnoista, sairauden edetessä oireet leviävät eri toiminnanalueisiin niin, että arjesta selviytyminen vaikeutuu ja avun tarve lisääntyy. Muistisairauteen voi liittyä myös masennusta, ahdistuneisuutta tai harhoja. Käytösoireina voi esiintyä esimerkiksi levottomuutta ja aggressiivisuutta.

Hoitosuunnitelma

Jotta potilas saisi parhaan häntä hyödyttävän hoidon ja vältettäisiin mm. turhat sairaalasiirrot, on tärkeä tehdä ennakoiva hoitosuunnitelma voinnin heikkenemisen varalle. Mikäli potilas on aiemmin tehnyt hoitotahdon, auttaa se hoidon suunnittelussa. Jos sitä ei ole, eikä potilas enää pysty ilmaisemaan itseään, hoitosuunnitelma tehdään yhdessä läheisen kanssa potilaan parhaaksi-periaatteella. Yhdessä asetetaan hoidon tavoitteet. Niitä vasten voidaan myöhemminkin arvioida, mitkä hoidot, tutkimukset tai hoidonrajoitukset edistävät hoidon tavoitteita ja mitkä eivät. Vaikea-asteisessa tautitilanteessa hoidon tavoitteet voivat olla esimerkiksi mahdollisimman hyvä elämänlaatu, levollinen ja kivuton olo.

Hoitosuunnitelmaa on hyvä päivittää sairauden edetessä.

Muistisairauden edetessä

Jos muistisairaan ihmisen hoivan tarve on ympärivuorokautista, eivätkä kotiin tarjottavat palvelut enää riitä, haetaan hänelle hoitopaikkaa ympärivuorokautisesta asumispalvelusta (tehostetun palveluasumisen yksiköt ja vanhainkodit). Asuminen hoivakodissa rinnastetaan kotiasumiseen.

Tavoitteena on, että ihminen saa asua tässä kodissaan elämänsä loppuun asti. Tuttu paikka ja tutut hoitajat tuovat turvallisuuden tunteen, mikä on tärkeintä muistisairaan elämänlaadun kannalta. Muistisairas ei myöskään aina kykene ilmaisemaan itseään. Tällöin asukkaan tunteva henkilökunta yhdessä läheisten kanssa pystyy parhaiten sanoittamaan potilaan vointia ja toiveita sekä antamaan parhaan avun.

Mahdolliset siirtymiset päivystykseen ja sairaalaan ovat muistipotilaalle kuormittavia, koska muistisairaudessa asioita ei hahmota samalla lailla kuin terveenä. Muun muassa sairaalan hälyisyys, vieraat työntekijät ja outo tilanne voi olla hänelle pelottava ja ahdistava kokemuksena ja aiheuttaa sekavuutta ja levottomuutta. Iäkkään vakavasti sairaan vanhuksen hoitovaihtoehdot ovat myös sairaalassakin rajalliset. Sama hoito voidaan usein toteuttaa hyvällä hoidon suunnittelulla potilaan omassa, tutussa hoitoyksikössä.

Ravitsemus muistisairauden edetessä

Muistisairauden edetessä aivojen kudoskato laajenee myös ruokahalua ja nielemistä sääteleviin keskuksiin. Potilaan ravinnontarve, ruokahalu ja kyky syödä muuttuvat. Nielemisvaikeuksien ja ruokahaluttomuuden takia läheisille usein syntyy huoli riittävästä ravinnonsaannista.

Tutkimuksissa on todettu, että muistisairaalla keinotekoinen ravitsemus vatsalaukkuun asetetun letkun kautta ei ole hyödyllistä. Se ei kohenna potilaan ravitsemustilaa, toimintakykyä tai elämänlaatua eikä estä keuhkokuumeita tai pidennä elinaikaa. Ruokahalun ja nielemisen muuttuessa pienet ruokamäärät ovat siis yhtä hyviä kuin täydellinen ravitsemus. Tuttujen hoitajien avustamana syömiset ja nieleminen sujuvat yleensä paremmin kuin esimerkiksi vieraassa sairaalaympäristössä.

Hoito voinnin heiketessä

Kun muistisairaus on hyvin pitkälle edennyt, potilas on kaikessa autettava, ei kykene ilmaisemaan itseään tai hänellä on jatkuvaa ahdistusta, on hyvä pysähtyä miettimään, mikä on hyvää hoitoa esimerkiksi keuhkokuumeessa. Elääkö potilas sellaista elämää, mitä hän haluaisi lisää? Onko hoitojen tavoite pitkittää elämää vai keskittyä tähän päivään huolehtien mahdollisimman hyvästä ja levollisesta olosta ja sallia sairaustilanteessa luonnollinen kuolema? Jos antibiootti halutaan aloittaa, rajataanko se suun kautta annettavaan antibioottiin? Tutkimusten mukaan pitkälle edenneessä muistisairaudessa suun kautta annettu antibioottihoito on yhtä tehokasta kuin suonensisäisesti annettu antibioottihoito. Suonensisäisen antibioottihoidon toteuttaminen voi myös edellyttää potilaan rajoittamista, esimerkiksi käsien sitomista, mikä ei ole hyvää hoitoa.

Keuhkokuume voidaan nähdä luonnollisena jatkumona pitkälle edenneessä muistisairaudessa. Usein se uusii tai johtaa kuolemaan antibiootin aloituksesta huolimatta.

Kuoleman lähellä ja saattohoito

Muistisairaat ovat usein iäkkäitä ja monisairaita. Voinnin ja oireiden vaihtelu on tavallista. Voinnin huonontuessa voi olla vaikea ennustaa johtaako sairaustilanne hoidettunakin kuolemaan vai toipuuko potilas. Toisaalta sitä ei tarvitsekaan tietää: ensisijaista on aina huolehtia hyvästä, levollisesta olosta muun hoidon rinnalla. Potilas saa oirelääkkeitä oireiden perusteella eikä ennusteen perusteella. Aika näyttää, riittävätkö potilaan voimat toipumiseen.

Muistisairaudessa kuolema voi tulla äkisti akuutin sairaustilanteen seurauksena tai hitaasti potilaan voinnin hiipuessa. Lähellä kuolemaa, saattohoidossa, merkityksellistä on hyvä hellä hoiva, kivun ja muiden oireiden hoito ja turvallisuudentunteen vahvistaminen. Hoivakodeissa voidaan toteuttaa sama lääkehoito kuin terveydenhuollon yksiköissäkin. Läheiset ovat tärkeä osa muistisairaan saattohoitoa.​

Kyllä

# data[].attributes.attachment_link.description
Muistisairaudet ovat hitaasti eteneviä ja parantumattomia sairauksia. Muistisairaan potilaan elämän loppuvaiheen hoitosuunnitelma on hyvä tehdä ajoissa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ihmiselle ei ole luontaista istua tuolilla niin paljoa. Hanni Airikka on keksinyt keinot, miten kaiken voi tehdä ilman tuolia.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.body
Eläköitynyt turkulainen sairaanhoitaja lähti avuksi Utsjoelle, joka kärsii huutavasta hoitajapulasta: https://yle.fi/a/74-20066278

Anni Äärelä, 86, on syrjäisen Repojoen viimeinen asukas – porojen seura pitää yksinäisyyden loitolla: https://yle.fi/a/74-20064438?fbclid=IwAR3zzXBGXJJ9OUMwvAkyG_jh9Ad7F0MdjI5UZxKJWjyrtGYDzdQsfC6bvhk

# data[].attributes.body
Pohjois-Savoon tulee helmikuussa 35 hoiva-alan työntekijää Filippiineiltä: https://yle.fi/a/74-20075896

Sairaanhoitajia ryhdytään kouluttamaan suomen lisäksi venäjän kielellä: https://yle.fi/a/74-20074574

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Saapuvat työntekijät aloittavat työn ohessa lähihoitajaopinnot. He työskentelevät ikääntyneiden asumispalveluissa sekä kotiin vietävissä palveluissa.

Tavoitteena on, että filippiiniläiset jäävät työhön Pohjois-Savon hyvinvointialueelle. Kuvituskuva. Kuva: Niko Mannonen / Yle

Pohjois-Savon hyvinvointialueelle saapuu helmikuun lopussa 35 hoiva-alan työntekijää Filippiineiltä. He aloittavat työt lähihoitaja-oppisopimusopiskelija -nimikkeellä.

Filippiiniläiset sijoittuvat työhön ikääntyneiden asumispalveluiden ja kotiin vietävien palveluiden yksiköihin eri puolille Pohjois-Savoa. He muuttavat Kiuruveden, Lapinlahden, Maaningan, Siilinjärven, Kuopion, Keiteleen, Pielaveden, Suonenjoen, Vesannon ja Varkauden asukkaiksi.

Saapuvat työntekijät ovat kouluttautuneet lähtömaassaan yhdeksän kuukauden ajan. Koulutus on sisältänyt suomen kielen ja kulttuurin opiskelua sekä suomalaisen koulutuksen mukaiset hoiva-avustajan opinnot. Heillä on B1-taitotason mukainen suomen kielen osaaminen sekä kolmen vuoden kokemus hoivatyöstä tai sosiaali- ja terveysalan koulutus sekä hyvä englannin kielen taito.

Oppisopimuskoulutus lähihoitajaksi työn ohella kestää noin puolitoista vuotta. Oppisopimuskoulutuksesta vastaa Savon ammattiopisto. Tavoitteena on, että filippiiniläiset jäävät valmistumisensa jälkeen Pohjois-Savon hyvinvointialueelle töihin lähihoitajiksi toistaiseksi voimassa olevilla työsuhteilla.

Kansainvälinen rekrytointi ei yksin ratkaise lähihoitajapulaa. Pohjois-Savon hyvinvointialueella oli joulukuussa 2023 noin 220 lähihoitajan paikkaa auki. Sen lisäksi noin 500 lähihoitajan ennustetaan siirtyvän eläkkeelle seuraavan viiden vuoden aikana. Siksi lähihoitajien rekrytointia myös Suomessa halutaan edelleen vahvistaa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Saapuvat työntekijät aloittavat työn ohessa lähihoitajaopinnot. He työskentelevät ikääntyneiden asumispalveluissa sekä kotiin vietävissä palveluissa.

# data[].attributes.body
Syyhy leviää räjähdysmäisesti Suomessa – Ihmiset eivät tunnista oireita: https://www.iltalehti.fi/terveysuutiset/a/e27dcc47-e2be-4e4d-82b8-8b6365641c27#Echobox=1708630853

Näistäkin kaikista paikoista voit saada syyhyn: https://www.iltalehti.fi/terveysuutiset/a/197c02c9-b57d-413e-ae0f-46f71928d342?fbclid=PAAaZACmj8VoPicqxEFZ3hcP2w7BEhfJTSsXFqkRUS5rltfRsJ3FTp5uDSoPo

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Voimakas kutina iholla on syy hakeutua lääkäriin.

Pikkuruisen punkin aiheuttama syyhy on ikävä vaiva, jota ei ole helppo tunnistaa. Viime vuonna terveyden avohoidossa diagnosoitiin 37 000 syyhytapausta. Alkuvuodesta diagnooseja on tehty jo 4000. Kaikilla sairastuneilla ei ole diagnoosia.

Syyhyn selkein oire on voimakas kutina, mutta kuivassa talvi-ilmassa iho kutisee herkästi ilman syyhyäkin.
Milloin syyhyä on syytä epäillä, THL:n ylilääkäri Leif Lakoma?
- Käytännössä ainoa keino syyhytartunnan toteamiseen on lääkärin tekemä diagnoosi, Lakoma sanoo.

- Jos iho kutisee, syynä on todennäköisesti jokin muu kuin syyhy. Itsehoitoa ei kannata toteuttaa pelkästään oireiden perusteella. Voimakkaan kutinan takia kannattaa hakeutua lääkäriin, jotta kutinan syy selviää. Näin siihen löytyy oikea hoito.

Tarttuu oireettomana

Syyhy tarttuu jo oireettomassa vaiheessa. Oireet ilmaantuvat yleensä 3-8 viikon kuluttua tartunnasta.

Noin 0,3-0,5 millimetrin kokoinen punkki asustelee ihon alle kaivamassaan käytävässä, johon se munii seuraavaa punkkisukupolvea.

Syyhyn pääoire on piinaava kutina, jota esiintyy varsinkin iltaisin ja öisin. Kutisevan vitsauksen seurauksena iholla näkyy raapimisjälkiä, pieniä vesirakkuloita ja näppylöitä. Iho voi tulehtua raapimisen seurauksena.

Punkkia on vaikea nähdä paljain silmin, mutta iholla voi näkyä käytävämäisiä jälkiä.

Syyhy oireilee yleisimmin sormien väleissä, kainaloissa, kämmenissä, alavatsalla, ranteissa, nilkoissa, kyynärvarren etupinnalla ja genitaalialueilla. Pienillä lapsilla punkkinaaraan kaivamia käytäviä voi näkyä myös jalkapohjissa.

Jos lääkäri toteaa välittömässä lähipiirissä tartunnan, syyhyhoito tulee tehdä.

Syyhydiagnoosin jälkeen kaikki samassa taloudessa asuvat sekä esimerkiksi tyttö- ja poikaystävät tulee hoitaa samanaikaisesti, vaikkei oireita olisi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Syyhy leviää räjähdysmäisesti Suomessa - Ihmiset eivät tunnista oireita

# data[].attributes.attachment_link.description
Voimakas kutina iholla on syy hakeutua lääkäriin.

# data[].attributes.body
Kuolidoula: https://yle.fi/a/74-20026926

Kokenut hoitaja palvelutalosta: ”Näen lähestyvän kuoleman usein silmistä”: https://www.tehylehti.fi/fi/tyoelama/kokenut-hoitaja-palvelutalosta-naen-lahestyvan-kuoleman-usein-silmista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Helsingissä on koulutettu Suomen ensimmäisiä kuolindoulia tänä vuonna. Koulutus laajenee ensi vuonna Ouluun ja Tampereelle.

Kuolindoula Ellimari Kortmanille kuolema on tullut lähelle jo lapsena. Hän myöntää, että nyt aikuisena kuoleman kohtaa laajemmin ja monimutkaisemmin kuin pienenä. Kuva: Saara Hirvonen / Yle

36-vuotiaalla Ellimari Kortmanilla on harvinainen työ. Hän on vastikään valmistunut kuolindoulaksi.

Hänen lähipiirissä on ollut vakavasti sairaita ja kuolema on tullut häntä lähelle jo lapsena. Kuolemantapauksia hän on kohdannut myös työnsä kautta, sillä hänellä on kokemusta lähisuhdeväkivaltatyöstä.

- Väkivaltainen kuolema tai sen uhka tulee aika lähelle. Sitä kautta olen kiinnostunut kuolemasta. Haluaisin itse oppia ymmärtämään kuolemaa paremmin ja tukea ihmisiä kuoleman läheisyydessä.
Kuuntele, kuinka Kortman kertoo kiinnostuksestaan alaa kohtaan:
Kuolindoula haluaa tukea ihmisiä kuoleman läheisyydessä

Rinnallakulkija, avustaja ja lähellä oleva

Doula nimityksenä voi olla monille tutumpi synnytyksessä avustavista synnytysdoulista.

Kuolindoula puolestaan on rinnallakulkija, joka tukee sekä kuolevaa että hänen läheisiään. Doula ei anna lääkkeellistä tai lääketieteellistä apua, vaan hän on koulutettu kanssaihminen.

Doula voi avustaa esimerkiksi hoiva- ja hoitotahdon, edunvalvontavaltuuskirjojen, testamentin tai vastaavien asiakirjojen kanssa. Hän voi tulkita asiakirjojen vieraita termejä, ohjata saamaan apua tai toimia asiakkaan luvalla yhteydenottajana viranomaisiin.

Hän voi auttaa myös käytännön asioissa, esimerkiksi sairaan vanhemman lapsen tai sairaan lapsen sisarusten hoitamisessa sekä lemmikin ulkoiluttamisessa.

Doulien tehtävänä on tukea keskustelua kuolemasta, mutta kuolevan ehdoilla. Kuoleman jälkeen hän voi tukea omaisia surussa.

Kuolindoulan työhön kuuluu vaikeassa elämäntilanteessa olevan kohtaamista, auttamista ja mukana elämistä eli osin samoja asioita kuin sairaalapapin, diakonin tai kolmannen sektorin ystäväpalveluiden vapaaehtoisilla.

- Osalla sana sairaalapappi tai diakoni ei tunnu luontevalta valinnalta. Pelkkä pappi-sana voi jo karkottaa, vaikka papit olisivat kuinka ihania ihmisinä. Työnä tämä ei ole mitään uutta, jo itkijänaiset ovat tehneet vastaava Suomessa, sanoo Suomen ensimmäinen kuolindoula Jessica Luther.

Luther viittaa itäsuomalaiseen perinteeseen tunteiden jakamisesta eli itkijänaisiin, jotka tulivat laulamaan itkuvirsiä häihin tai hautajaisiin.

Suurin ero muihin kuolevia kohtaaviin on Lutherin mukaan jatkumo. Kuoleva ja hänen läheisensä haluavat pitkäaikaista ja yhtenäistä tukea. Perhe tietää, että doula on aina sama tuttu ihminen koko ajan, ettei ihmisen tarvitse olla yksin mietteidensä kanssa, Luther toteaa.

Vastuullisuus on myös tärkeää. Kuolindoulalla on vaitiolovelvollisuus.

Suomessa uusi koulutus

Ammattinimike on Suomessa uusi ja osaajiakin on vielä vähän, sillä koulutus alkoi Helsingissä vasta viime toukokuussa.

Ensimmäiset 13 kuolindoulaa valmistuivat marraskuussa. Suomessa on tällä hetkellä noin 30 kuolindoulaa, sillä toisen kurssin doulat valmistuvat joulukuussa tai viimeistään ensi vuoden tammikuussa.

Jälkimmäisen kurssin osallistujista noin puolet on työnantajiensa eli palvelukotien lähettämiä.

- Työnantajat haluavat kouluttaa henkilökuntaansa kuoleman kohtaamiseen, sanoo kuolindoulia kouluttavan Lohtu Akatemian perustaja ja toimitusjohtaja Jaana Salmi.

Koulutus on laajenemassa Helsingistä myös muualle Suomeen. Helmikuussa kuolidoulia koulutetaan Oulussa, syksyllä alkaa kurssi Tampereella.

- Tarvetta on koko maassa. Olemme saaneet kyselyjä Kuopiosta, Rovaniemeltä ja Turusta, Salmi toteaa.

Lohtu Akatemian toimitusjohtaja Jaana Salmen mukaan kuolindoulan parhaita ominaisuuksia ovat asenne ja sydän. Doulalla tulisi olla "isot korvat ja pieni suu" eli halu kuunnella ja olla tarvittaessa hiljaa. Kuva: Saara Hirvonen / Yle

Koulutettavia otetaan enintään 20 kurssia kohden. Noin 2 000 euron koulutuksen maksaa joko opiskelija itse tai hänen työnantajansa.

Koulutukseen kuuluu neljä jaksoa: kolme lähiopetusjaksoa ja neljäntenä itsenäisesti tehtävä lopputyö.

- Vaikka annamme materiaaleja ja asiantuntijuutta kurssilaisille, haluamme, että kurssilaiset miettivät koulutusta ja työtehtävää. He joutuvat miettimään toimintamallejaan itsenäisesti myös työssään, Salmi sanoo.

Koulutus ei pohjaudu mihinkään uskontokuntaan tai elämänkatsomuksen, vaan siinä käydään läpi useimmat eri uskontokunnat ja etniset vähemmistöt.

Kouluttajina toimii eri aihealueiden asiantuntijoita muun muassa saattohoidosta ja surusta, kirkon edustaja, sateenkaariedustaja, floristi ja hautausalan edustaja, Salmi kertoo.

Ihan ilmaista kuolindoulan työ ei ole. Tyypillisesti kuolindoulat veloittavat työstään noin sata euroa tunnilta.

Vastavalmistuneen kuolindoula Jutta Saanilan mukaan tarkoituksena on kerätä myös apu- tai tukirahoitusta. Näin toiminta olisi joko halvempaa tai maksutonta sellaisille, jotka eivät pysty kustantamaan apua itse.
Kuuntele, mitä Saanila kertoo työstään:
Kuolevan läheiset tarvitsevat myös kuolindoulaa

Ensimmäinen doula kouluttautui ulkomailla

Suomen ensimmäinen kuolindoula Jessica Luther on kouluttautunut ulkomailla, erityisesti Ruotsissa ja Yhdysvalloissa.

Hän on toiminut kuolindoulana Suomessa noin vuoden ajan, sitä ennen hän on ollut yli 40 vuotta hoitoalalla. Hän pitää nykyisestä työstään.

- Se on vaihtelevaa, antoisaa, mielenkiintoista, välillä surullista ja välillä hyvinkin iloista.

Lutherin mielestä julkisessa keskustelussa puhutaan paljon palliatiivisestä hoidosta ja saattohoidosta, mutta niiden tarvetta pitäisi nostaa enemmän esiin.

- Kuolevat tarvitsevat tukea paljon, paljon enemmän kuin he nyt saavat. Hoitohenkilöt tekevät hyvää työtä, mutta heitä ei riitä kaikille.

Luther arvioi, että eri puolilla maailmaa on tällä hetkellä noin 5 000 koulutettua kuolindoulaa. Esimerkiksi Time-lehti kirjoitti jo viime vuonna koronapandemian kasvattaneen kuolindoulien tarvetta.

Yhdysvalloissa ja Englannissa monet hoivakodit ovat palkanneet kuolindoulia.

- Luulen, että tämä on tulevaisuutta myös meillä, vaikka meitä ei pitäisi tarvita. Kuolevan tukemisen pitäisi olla palvelua ja kuulua hyvään hoitoon, jota jokaisen tulisi saada. Jos sitä ei ole muuten tarjolla, kuolindoula on yksi tapa saada tukea, Luther toteaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ellimari Kortman valmistui harvinaiseen ammattiin - tällaista työtä tekee kuolindoula

# data[].attributes.attachment_link.description
Helsingissä on koulutettu Suomen ensimmäisiä kuolindoulia tänä vuonna. Koulutus laajenee ensi vuonna Ouluun ja Tampereelle.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.body
Lue artikkeli ja kirjoita chattiin, milloin täytyy mennä lääkäriin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alzheimerin taudin varhainen tunnistaminen on tärkeää, jotta hoito saadaan aloitettua mahdollisimman nopeasti.

Alzheimerin taudin etenemisnopeus ja oireet voivat vaihdella eri ihmisillä.

1. Unohtelu

Ensimmäinen ja merkittävin oire on muistin heikentyminen. Ensimmäiset oireet ovat lieviä ja muistuttavat normaalia hajamielisyyttä.

Unohtelu lisääntyy. Se voi näkyä esimerkiksi niin, että juuri luetusta tekstistä jää mieleen vain osa. Ennen paljon lukenut voi vähentää tämän takia lukemista.

On vaikea palauttaa mieleensä vieraampien ihmisten nimiä, puhelinnumeroita, hoito-ohjeiden yksityiskohtia tai sovittuja asioita.

Myös tavarat saattavat olla kateissa. Edeltävien viikkojen tapahtumat muistuvat mieleen vain osittain.

2. Oppimisesta tulee vaikeampaa

Uuden oppiminen vaikeutuu. Sairastuneen on esimerkiksi vaikea oppia uuden kodinkoneen käyttöä. Myös totutuista rutiineista poikkeaminen voi olla vaikeaa tai jopa mahdotonta.

Keskustelun seuraaminen voi olla vaikeampaa kuin ennen. Tämä voi saada sairastuneen vetäytymään omiin oloihinsa.

3. Päättelykyky heikkenee

Jotkut Alzheimerin tautiin sairastuneet kokevat vaikeuksia ohjeiden noudattamisessa, arkisessa ongelmanratkaisussa tai keskittymisessä. Asioiden aloittaminen ja toteuttaminen voi olla vaikeaa.

Myös arvostelukyky heikkenee. Tämä voi näkyä esimerkiksi rahan tuhlaamisena. Raha-asioiden suunnittelussa ja hoitamisessa voi olla muitakin ongelmia. Esimerkiksi laskujen maksu voi tuottaa hankaluuksia.

4. Puhe- tai kirjoitusongelmat

Alzheimerin tautiin sairastunut saattaa unohtaa sanoja kesken lauseen tai toistella keskustelussa samoja asioita. Myös puheen ymmärtäminen ja kirjoittaminen voivat vaikeutua.

5. Hahmotuskyky muuttuu

Sairastumisen myötä näönvarainen hahmottaminen vaikeutuu. Ihmisten tai esineiden tunnistaminen voi olla hankalaa ja liikkuminen voi vaikeutua, koska etäisyyksien hahmottaminen ei onnistu kuten ennen.

6. Ahdistuneisuus

Arjen ongelmat voivat näkyä sairastuneessa väsymyksenä, ahdistuneisuutena tai masentuneisuutena. Sairastunut voi myös vetäytyä muiden seurasta tai olla ärtynyt.

Sietokyky kiirettä ja häiriötekijöitä kohtaan laskee. Väsyneenä oireet myös monesti korostuvat.

Joskus myös vainoharhaisuus saattaa olla taudin ensimmäisiä oireita.

Kun epäillään vakavaa muistisairautta, kuuluu tutkimuksiin haastattelun, muistikyselyjen ja muistitestien lisäksi myös aivojen kuvaus ja verikokeita.

Lue myös Uusi tutkimus: Alzheimerin tauti voi näkyä aivoissa jo yli 30 vuotta ennen ensimmäisiä oireita.
Lähteet: Terveyskirjasto.fi, Muistiliitto, Käypä Hoito
Juttu on julkaistu ensi kerran toukokuussa 2019.

# data[].attributes.attachment_link.title
Alzheimerin taudin varhaiset merkit - tunnista 6 oiretta ja mene lääkäriin

# data[].attributes.attachment_link.description
Alzheimerin taudin varhainen tunnistaminen on tärkeää, jotta hoito saadaan aloitettua mahdollisimman nopeasti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin kohtaat muistisairaan – yhdeksän tärkeää neuvoa

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Afasia - Aphasia, Aistimuisti - Sensory memory, Aivojumppa - Brain exercise, Aivoterveys - Brain health, Alzheimerin tauti - Alzheimer's disease, Alzheimer-yhdistys - Alzheimer's association, Apuvälineet - Assistive devices, Asiakasmaksut - Client fees, Asunnon muutostyöt - Home modifications, Ateriapalvelu - Meal service, Auton pysäköintilupa - Parking permit for the disabled, Autoveronpalautus - Refund of car tax, Deklaratiivinen muisti - Declarative memory, Dementiayhdistys - Dementia association, Edunvalvoja - Legal guardian, Edunvalvonta - Guardianship, Edunvalvontavaltuutus - Continuing power of attorney, Eksplisiittinen muisti - Explicit memory, Eläkettä saavan hoitotuki - Support for care of pensioners, Eläkkeensaajan asumistuki - Housing supplement for pensioners, Elämänlaatu - Quality of life, Episodinen muisti - Episodic memory, Esiintyvyys - Prevalence, Etenevä muistisairaus - Progressive memory disorder, Etenevä sujumaton afasia - Progressive nonfluent aphasia, Frontotemporaalinen degeneraatio - Frontotemporal degeneration, Frontotemporaalinen dementia - Frontotemporal dementia, Henkilökohtainen apu - Personal assistance, Hoito- ja palvelusuunnitelma - Care and service plan, Hoitotahto - Living will, Hoitotakuu - Guarantee of care, Hoitotestamentti - Living testament, Hoitovapaa - Care leave, Holhoustoimi - Guardianship action, Hyvinvointi - Well-being, Hyvän hoidon kriteeristö - Good Care Criteria, Ilmaantuvuus - Incidence, Implisiittinen muisti - Implicit memory, Insidenssi - Incidence, Itsemääräämisoikeus - Right to self-determination, Järjestö - Association, Kansalaisjärjestö - Civic organization, Kansallinen muistiohjelma - National memory program, Kognitiivinen ergonomia - Cognitive ergonomics, Kognitiiviset toiminnot - Cognitive functions, Kolmas sektori - Third sector, Kotihoito - Home care, Kotikäynti - Home visit, Kotimiespalvelu - Home man service, Kotipalvelu - Home service, Kotisairaala - Home hospital, Kotisairaanhoito - Home nursing care, Kotitalousvähennys - Household deduction, Kuljetuspalvelut - Transportation services, Kuntoutus - Rehabilitation, Kuntoutuspalvelu - Rehabilitation service, Kuntoutussuunnitelma - Rehabilitation plan, Kuntoutustuki - Rehabilitation support, Käytösoireet - Behavioral symptoms, Laitoshoitomaksu - Institutional care fee, Lewyn kappale -tauti - Lewy body disease, Lievä kognitiivinen heikentyminen - Mild cognitive impairment, Lomatoiminta - Vacation activity, Lähimuisti - Short-term memory, Lääkekatto - Medication cap, Lääkekorvaus - Medication reimbursement, Lääkkeetön hoito - Non-pharmacological treatment, Maksukatto - Expenditure cap, Matkakorvaus - Travel reimbursement, Muistiaktiivi - Memory activist, Muistihoitaja - Memory nurse, Muistijärjestö - Memory organization, Muistikaveri - Memory buddy, Muistikoordinaattori - Memory coordinator, Muistikoti - Memory home, Muistikummi - Memory buddy, Muistikummilähettiläs - Memory ambassador, Muistiluotsi - Memory pilot, Muistineuvo - Memory advisor, Muistiohjelma - Memory program, Muistioire - Memory symptom, Muistisairas ihminen - Person with memory disorder, Muistisairaus - Memory disorder, Muistiyhdistys - Memory association, Muutoksenhaku - Appeal, Määrä - Number, Neurologi - Neurologist, Neurologinen - Neurological, Oikeustoimikelpoisuus - Legal capacity, Omaishoidon tuki - Support for family care, Omaishoitajuus - Family caregiving, Omaishoitovalmennus - Family care training, Osallisuus - Participation, Osatyökyky - Partial work capacity, Ostopalvelu - Purchased service,

# data[].attributes.attachment_link.description
Afasia - Aphasia, Aistimuisti - Sensory memory, Aivojumppa - Brain exercise, Aivoterveys - Brain health, Alzheimerin tauti - Alzheimer's disease.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alzheimerin tauti - Alzheimers disease, Verisuoniperäinen muistisairaus - Vascular memory disease, Lewyn kappale -tauti - Lewy body disease, Otsa-ohimolohkorappeuma - Frontotemporal degeneration, Unohtelu - Oblivion, Ajantajun kadottaminen - Losing track of time, Kysymysten toistaminen - Repeating questions, Numeroiden hahmottamisen vaikeus - Difficulty visualizing numbers, Vetäytyneisyys - Withdrawal, Ahdistuneisuus - Anxiety, Apatia - Apathy, Aistiharhat - Hallucinations, Vainoharhaisuus - Paranoia, Lihasheikkoudet - Muscle weakness, Suunnittelun vaikeus - The difficulty of planning, Mielialavaihtelut - Mood swings, Kävelyvaikeudet - Difficulty walking, Puhehäiriöt - Speech disorders, Vireystilan vaihtelut - Fluctuations in alertness, Näköharhat - Visual illusions, Hidastunut fyysinen toiminta - Slowed physical activity, Jäykistyneisyys - Rigidity, Tilan hahmottamisen vaikeus - Difficulty visualizing the space, Kaatuilu - Falling down, Persoonallisuuden muutokset - Personality changes, Puhevaikeudet - Speech difficulties, Luku- ja kirjoitusvaikeudet - Reading and writing difficulties, Änkytys - Stutter, Masennus - Depression, Levottomuus - Agitation, Vaeltelu - Ramble, Harhaisuus - Delusion, Uni- ja valverytmin häiriöt - Sleep and wake rhythm disorders,

# data[].attributes.attachment_link.description
Alzheimerin tauti - Alzheimers disease, Verisuoniperäinen muistisairaus - Vascular memory disease, Lewyn kappale -tauti - Lewy body disease.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Ryhmittelypeli - Raahaa kohteet oikeaan ryhmään.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Ziehen die Pins an die richtige Stelle auf dem Bild.. ahdistuneisuushäiriöt, mielialahäiriöt, persoonallisuushäiriöt, psykoottiset häiriöt.

# data[].attributes.body
Mitä mieltä olet näistä harjoituksista? Toimivatko ne? Harjoittelisitko sä? Osaatko ajatella positiivisesti vai tarvitsetko parannusta?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kun ajatukset kiertävät kehää tai ne lähtevät laukalle itseä vahingoittavaan suuntaan, on hyvä oppia ottamaan etäisyyttä omiin haitallisiin ajatuksiin. Negatiivisella ajattelulla on vahva voima ja sitä on ajoittain hyvä hieman ravistella. Keinoja on monia. Tässä artikkelissa tarjoan 3 harjoitusta positiivisen ajattelun vahvistamiseen. Lisäksi pohdin myös sitä, voiko positiivinen ajattelu olla haitallista.

Negatiivisella ajattelulla on tarkoituksensa ja sen avulla on mahdollista oppia tunnistamaan omia juurtuneitakin ajattelu- ja toimintatapoja. Negatiivisesta ajattelusta ei siis tarvitse päästää kokonaan irti. Haluan kuitenkin tämän artikkelin avulla antaa keinoja, joilla voi ottaa etäisyyttä omaan ajatteluun. Lisäksi haluan auttaa löytämään vaihtoehtoisia tapoja ajatella sekä keinoja vahvistaa hyvinvointia.

On hyvä oppia tiedostamaan, että ajatus on ajatus eikä tosiasia. Ajatus on enemmän tai vähemmän tulkintaa jostain tilanteesta. Joku toinen voi ajatella samasta tilanteesta aivan eri tavoin.

On myös hyvä oppia ottamaan etäisyyttä omiin ajatuksiin. On aivan eri asia sanoa itselle "Olen tyhmä" kuin "Olen väsynyt ja siksi tällä hetkellä ajattelen olevani tyhmä".

3 harjoitusta positiivisen ajattelun vahvistamiseen

Tässä artikkelissa esittelemiäni harjoituksia voi ja kannattaa toteuttaa osin samanaikaisestikin. Kaksi ensimmäistä harjoitusta keskittyy huomioimaan työn ja muun elämän myönteisiä asioita. Jälkimmäisessä taas jäsennellään kielteistä ajattelua ja haetaan jo hieman ymmärrystä taustalla vaikuttaviin tekijöihin. Tässä siis 3 harjoitusta positiivisen ajattelun vahvistamiseen:

kiitollisuuspäiväkirja

onnistumisten huomioiminen

vaihtoehtoinen ajattelu

Seuraavaksi esittelemäni harjoitukset voi nähdä muutamina askelina elämänmittaisella matkalla, jossa me kaikki opettelemme keitä olemme, mistä tulemme ja mitä kohti haluamme mennä.

Kiitollisuuspäiväkirja

Kiitollisuuspäiväkirjaa voi tehdä monella eri tavalla. Päätarkoituksena on kiinnittää tietoisesti huomiota niihin asioihin, joihin on elämässä kiitollinen.

Tähän alkuun kerron omista tuoreista kokemuksistani. Viime viikolla tein kiitollisuuspäiväkirjaa ja kerroin siitä myös Instagram-tililläni.

Kirjoitin joka päivä 10 asiaa, joista päivän aikana huomasin olevani kiitollinen. Jaoin nämä listana Instagram-tarinassa ja pyysin samalla muita kertomaan, mistä ovat päivän aikana kiitollisia.

Joka päivä sain vastauksia myös muilta ja heidän luvallaan jaoin niitä edelleen tarinaani. Myös tämä muiden kiitollisuuden aiheiden lukeminen ja lyhyt viestittely kiitollisuudesta kyseisten henkilöiden kanssa lisäsi omaa kiitollisuuttani ja toi hyvää mieltä.

Kun pysähdyin kiitollisuuden aiheiden listaamiseen viikon ajaksi enkä vain yhdeksi päiväksi, huomasin kiitollisuuden pohtimisesta tulevan jo hieman osa päivittäistä rutiiniani. Päivän mittaan huomasin tietoisesti pysähtyväni myönteisten asioiden äärelle ja pohdin, mitä illalla kirjoitan listaani. Vaikka kirjoitinkin asiat vasta illalla, ne pysyivät kyllä hyvin mielessä pitkin päivää.

Viikon ajalta kertyi yhteensä 70 asiaa, joista olin kiitollinen. Osa oli pienempiä ja arkisempia aiheita, osa taas laajempia omiin arvoihini liittyviä aiheita. Vaikka jotkut teemat (kuten läheiset ja luonto) toistuivatkin eri päivinä, oli jokainen kohta kuitenkin hieman erilainen.

Osa päivistä kyseisen viikon ajalta oli haastavampia, isoimpana syynä oli pari huonommin nukuttua yötä. Tiedostan, että väsyneenä ajatteluni on herkemmin negatiivista, vaikka mitään ikävää ei varsinaisesti päivän aikana olisi tapahtunutkaan. Tämä tiedostaminen auttaa jo saamaan vähän etäisyyttä näihin negatiivisiin ajatuksiin. Tiedän, että negatiivisempi ajattelu on vain sen hetkistä tulkintaani asioista ja parempana päivänä ajattelen samankaltaisesta asiasta ihan toisin.

Positiivista oli se, että myös väsyneempinä päivinä sain aika vaivattomasti kirjoitettua 10 kiitollisuuden aihetta.

Kiitollisuuden aiheisiin keskittyminen auttoi käsittelemään myös haastavampia tilanteita viikon ajalta. Kun pääsin vähän irti negatiivisen ajattelun kierteestä pienten vastoinkäymisten kohdalla, oli helpompi työstää näitä haastavia tilanteita järjestelmällisemmin ja pysähtyä käsittelemään ratkaisuja pelkkien ongelmien sijaan.

Onnistumisten huomioiminen

Onnistumisten huomioimisessa on samankaltainen tavoite kuin kiitollisuuspäiväkirjassa, hieman erilaisella vivahteella.

Tätä harjoitusta suosittelen usein asiakkaille, joilla työpäivä tuntuu omasta mielestä koostuvan vain sarjasta epäonnistumisia tai kokemus riittämättömyydestä on jatkuvasti pinnalla.

Jos on tehnyt virheen, on toki se syytä korjata.

Jos on tahallisesti tai tahattomasti loukannut toista, on toki tärkeää pyytää anteeksi ja selvittää tilanne heti tai jälkikäteen.

Jos työtehtävät ovat liian haastavia, voi tarvetta olla lisäperehdyttämiselle tai kouluttautumiselle.

Jos on ajautunut konfliktiin jonkun kanssa, on tärkeä ottaa vastuu omasta osuudestaan.

On hyvä oppia tunnistamaan itselle tyypillisiä ajattelutapoja ja pohtia mistä esim. riittämättömyyden ja epäonnistumisen kokemukset kumpuavat. Tässä voi auttaa yhdessä jäsentäminen ammattilaisen kanssa, jolloin näitä pintaa syvemmällä olevia syitä on myös turvallista tarkastella.

Usein omat epäonnistumiset ja mokat voivat tuntua omasssa mielessä hyvin suurilta, vaikka muiden silmissä näin ei olisi. Voi hyvin olla, että kukaan ei ole antanut negatiivista palautetta tai kokenut, että virhettä olisi tapahtunut. Oma tulkinta tilanteesta voi olla hyvinkin kriittinen.

Epäonnistumiset saattavat värittää liian paljon päivää kokonaisuudessaan. Tosiasiassa päivän aikana on voinut tapahtua paljon pienempiä ja isompia onnistumisia tai vähintään neutraaleja asioita.

Tämänkin harjoituksen avulla voi saada hieman etäisyyttä automaattiseen ajatteluun ja pahin tunnekuohukin voi harjoituksen myötä laantua. Kun olo on tasapainoisempi, on myös helpompi käsitellä niitä päivän aikaisia vastoinkäymisiäkin.

Vaihtoehtoinen ajattelu

Kun negatiivisia ajatuksia pyörittelee vain omassa mielessään, ne lähtevät herkästi laukalle. Ajatukset voivat siis ajautua hyvinkin kauas lähtötilanteesta.

Tilanteita tulee etenkin väsyneenä ja kuormittuneena tulkittua negatiivisen filtterin läpi. Näitä filttereitä on erilaisia ja niitä kutsun tässä yhteydessä ajatusvääristymiksi.

On hyvä oppia tunnistamaan omaa itselle tyypillistä negatiivista kierrettä, jossa ajatukset, tunteet, kehon tuntemukset sekä toiminta ja käyttäytyminen vaikuttavat toinen toisiinsa.

Tästä aiheesta voisin kirjoittaa myöhemmin kokonaan oman artikkelin, mutta tässä lyhyt kuvaus negatiivisesta kierteestä.

Haastavaksi koettu tilanne laukaisee negatiivisen ajatuksen. Tämä taas nostattaa tunteet pintaan. Tunteet taas aiheuttavat monenlaisia tuntemuksia kehossa. Näillä kaikilla taas on vaikutusta toimintaan ja käyttäytymiseen, minkä jo muutkin ihmiset voivat usein havaita. Ajatuksia, tunteita ja kehon tuntemuksia ei juurikaan ulospäin näy - vaikka aika usein näin saatamme haastavassa tilanteessa ajatella.

Kierteessä kaikki osat vaikuttavat toisiinsa. Ulospääsykeinona pitkällä tähtäimellä on oppia tunnistamaan näitä eri osia ja kohdata niihin liittyviä vaikeitakin tunteita ja ajatuksia. Tässä artikkelissa ja seuraavassa harjoituksessa keskitytään ajatusten työstämiseen.

On hyvä tiedostaa, missä tilanteissa ja minkälaisissa tunnetiloissa minkäkin tyyppiset ajatukset nousevat pintaan. Entä miten oma käyttäytyminen ja toiminta muuttuu näiden tunteiden ja ajatusten vaikutuksesta.

On hyvä muistaa, että ajatus ei ole tosiasia. Ajatus on tulkinta tai käsitys tilanteesta. Joku toinen voi tulkita saman tilanteen aivan eri tavoin.

Negatiivisia ajatuksia kannattaa välillä kirjoittaa ylös, jotta oppii tunnistamaan niitä. Ne tulevat niin automaattisyötöllä, ettei niihin useinkaan tule pysähdyttyä.

Kun negatiivisia ajatuksia on tunnistettu, niitä on hyvä lähteä tietoisesti ravistelemaan ja kyseenalaistamaan. Tässä hyödynnän usein mielenterveystalon jaottelua ajatusvääristymistä. Tästä löytyy tarkemmin tietoa ainakin ahdistuksen omahoito-osiosta.

Vaihtoehtoiset ajatukset eivät välttämättä ole yhtään enempää "totta" kuin negatiiviset ajatuksetkaan, mutta tarkoitus on ravistella automaattista ajattelua ja tiedostaa, ettei se ensimmäinen ajatus välttämättä ole kovin hyödyllinen tai eteenpäin vievä.

Voiko positiivinen ajattelu olla haitallista?

Positiivisen ajattelun vahvistamisella ei ole tarkoitus poistaa kielteistä ajattelua. Tarkoitus ei ole päälleliimata yltiöpäistä positiivisuutta tilanteissa, joissa olisi tärkeä pysähtyä haastavienkin tunteiden, kokemusten ja ajatusten äärelle. Tarkoitus ei ole sivuuttaa asioita, joita olisi hyvä oppia jäsentämään ja työstämään.

Liiallinen optimismi tai huumori voivat myös olla merkkejä sellaisista puolustusmekanismeista, jotka eivät pitkällä tähtäimellä vie hyvinvointia vahvistavaan suuntaan. Silloin voi olla kyse vaikeudesta kohdata haastavia tilanteita tai vaikeita puolia itsessä. Vain positiivisiin asioihin huomion kiinnittäminen voi myös konfliktitilanteissa olla helpompaa, kun taas haastavienkin asioiden käsittely veisi rakentavampaan suuntaan.

Jos positiivisella ajattelulla pyritään vain kieltämään tai torjumaan elämän isompia tai pienempiä vastoinkäymisiä, kääntyy positiivinen ajattelu itseään vastaan.

Tämä on hyvä tiedostaa.

Itse ajattelen, että positiivinen ajattelu parhaimmillaan lisää itsemyötätuntoa ja auttaa lisäämään joustavuutta tilanteiden tulkintaan. Positiivinen ajattelu voi auttaa hetkellisesti myös saamaan sellaista voimaa ja energiaa, jonka avulla myös niitä elämään kuuluvia varjopuolia on helpompi ja turvallisempi kohdata.

Mielelläni kuulen, mitä ajatuksia tämä artikkeli herätti. Voit laittaa ajatuksiasi minulle esim. tätä kautta.
-Maisa-
Ps. Jos koit artikkelin hyödylliseksi tai tiedät jonkun, joka voisi tästä artikkelista hyötyä, jaathan artikkelia esimerkiksi alla olevista jakovaihtoehdoista.

Kuvat:
Sini Suomi Photography
Unsplash: Belo Rio Studio

# data[].attributes.attachment_link.title
3 harjoitusta positiivisen ajattelun vahvistamiseen - Psykologi Maisa Lehtinen

# data[].attributes.attachment_link.description
Kun ajatukset kiertävät kehää tai ne lähtevät laukalle itseä vahingoittavaan suuntaan, on hyvä oppia ottamaan etäisyyttä omiin haitallisiin ajatuksiin. Negatiivisella ajattelulla on vahva voima ja sitä on ajoittain hyvä hieman ravistella. Keinoja on monia. Tässä artikkelissa tarjoan 3 harjoitusta positiivisen ajattelun vahvistamiseen. Lisäksi pohdin myös sitä, voiko positiivinen ajattelu olla haitallista.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
ylpeä, nolostunut, rakastunut, rauhallinen, turhautunut, tylsistynyt, pettynyt, uupunut, inho, ystävällinen, kiltti, ahkera, tyytyväinen, ärsyyntynyt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aivot, mieli ja positiivinen ajattelu C1-C2.pptx

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Kävelylenkki/ulkoilu , Ystävän tapaaminen, Soitto jollekin kaverille/läheiselle, Lukuhetki - uppoudu kirjan äärelle, Päiväunet, Lemminkin silittäminen.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Created with Hot Potatoes by Half-Baked Software, registered to aholmarj.

# data[].attributes.body
https://wordwall.net/fi/resource/59359516/suomi-toisena-kielen%c3%a4/sm1u-kpl1-kuuntele-vokaalit

https://wordwall.net/fi/resource/63920718/suomi-toisena-kielen%c3%a4/%c3%a4%c3%a4nt%c3%a4minen

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
Study with Quizlet and memorise flashcards containing terms like haava, painehaava, tulehtunut haava and others.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Luo parempia oppitunteja nopeammin

# data[].attributes.attachment_link.description
I-drag at ilagay ang mga pins sa kanilang tamang lugar sa imahe.. peukalo, etusormi, keskisormi, nimetön, pikkusormi, pikkurilli, ranne, kämmen.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
One click is enough to make the world a better place.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kivunhallintatalo sisältää tietoa erilaisista kiputilanteista ja kivun hoidosta. Palvelu auttaa ymmärtämään kiputilaa ja kehittämään kivunhallintaa.