# data[].attributes.headline
Методична проблема

# data[].attributes.subject
Методична проблема

# data[].attributes.headline
Кадровий склад

# data[].attributes.subject
Кадровий склад

# data[].attributes.headline
Завдання м/о

# data[].attributes.subject
Завдання м/о

# data[].attributes.headline
Проблемні питання, над вирішенням яких поглиблено працюють вчителі

# data[].attributes.subject
Проблемні питання, над вирішенням яких поглиблено працюють вчителі

# data[].attributes.headline
Відкриті уроки

# data[].attributes.subject
Відкриті уроки

# data[].attributes.headline
Виховні заходи

# data[].attributes.subject
Виховні заходи

# data[].attributes.headline
Звіт про проведення І (шкільного етапу) XXІVМіжнародного конкурсу знавців української мови імені Петра Яцика у 2023 – 2024н.р.  4-ті класи 

# data[].attributes.subject
Звіт про проведення І (шкільного етапу) XXІVМіжнародного конкурсу знавців української мови імені Петра Яцика у 2023 – 2024н.р.  4-ті класи 

# data[].attributes.attachment_link.title
Звіт 4 класи

# data[].attributes.headline
Звіт про проведення І (шкільного етапу) XXІVМіжнародного конкурсу знавців української мови імені Петра Яцика у 2023 – 2024н.р.  3-ті класи 

# data[].attributes.subject
Звіт про проведення І (шкільного етапу) XXІVМіжнародного конкурсу знавців української мови імені Петра Яцика у 2023 – 2024н.р.  3-ті класи 

# data[].attributes.body
Про проведення І (шкільного етапу) XXІV

Міжнародного конкурсу знавців української мови імені Петра Яцика

у 2023 – 2024 навчальному році

в комунальному закладі «Ліцей «Лідер» Кропивницької міської ради

# data[].attributes.attachment_link.title
Звіт 3 класи

# data[].attributes.headline
Виховний захід "Різдвяна історія"2-Б клас вчитель Коваленко О.О. 06.12.23

# data[].attributes.subject
Виховний захід "Різдвяна історія"2-Б клас вчитель Коваленко О.О. 06.12.23

# data[].attributes.attachment_link.title
Виховний захід на тему.Правила дорожні -корисні для кожного.

# data[].attributes.headline
Вечірка з плюшевим другом. 16.11.2023

# data[].attributes.subject
Вечірка з плюшевим другом. 16.11.2023

# data[].attributes.body
1-Б клас. Класний керівник - Герасимова В.В.

# data[].attributes.headline
Виховний захід "Правила дорожні - корисні для кожного"  3 - А вчитель Полякова Н.А. 10.10.23

# data[].attributes.subject
Виховний захід "Правила дорожні - корисні для кожного"  3 - А вчитель Полякова Н.А. 10.10.23

# data[].attributes.headline
Про педагогіку партнерства: як успішно взаємодіяти з батьками

# data[].attributes.subject
Про педагогіку партнерства: як успішно взаємодіяти з батьками

# data[].attributes.body
Полякова Н.А.

# data[].attributes.attachment_link.title
Виступ на тему

# data[].attributes.headline
Про збереження психологічного здоров’я вчителя і учня з особливими потребами в шкільному середовищі

# data[].attributes.subject
Про збереження психологічного здоров’я вчителя і учня з особливими потребами в шкільному середовищі

# data[].attributes.body
Суботіна О.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
методобєднання

# data[].attributes.headline
Виховна бесіда до "Дня хустки" 

# data[].attributes.subject
Виховна бесіда до "Дня хустки" 

# data[].attributes.body
Суботіна О.В. 07.12.2023

# data[].attributes.headline
Виховний захід  "День чаю" 

# data[].attributes.subject
Виховний захід  "День чаю" 

# data[].attributes.body
Суботіна О.В. 15.12.2023

# data[].attributes.headline
Виховний захід "День чаю"

# data[].attributes.subject
Виховний захід "День чаю"

# data[].attributes.body
Суботіна О.В.

# data[].attributes.headline
Овсяннікова В.С.

# data[].attributes.body
Овсяннікова В.С.

# data[].attributes.attachment_link.title
Інклюзія в сучасній школі

# data[].attributes.headline
Філіпова І.О.

# data[].attributes.body
Філіпова І.О.

# data[].attributes.attachment_link.title
Виступ на мо

# data[].attributes.headline
Філіпова І. О.

# data[].attributes.body
Філіпова І. О.

# data[].attributes.attachment_link.title
хустка конспект уроку

# data[].attributes.headline
Єременко А.С.

# data[].attributes.subject
Єременко А.С.

# data[].attributes.attachment_link.title
Роль асистента вчителя в умовах інклюзивного навчання (2)

# data[].attributes.body
Жовтень 2023

# data[].attributes.attachment_link.title
позкл. захід (1)

# data[].attributes.body
Грудень 2023

# data[].attributes.attachment_link.title
Матем. 3 клас

# data[].attributes.body
Січень 2024

# data[].attributes.headline
Виховний захід Солопова У.В.

# data[].attributes.subject
Виховний захід Солопова У.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
Україна в нас єдина. бережи її дитина!

# data[].attributes.headline
Виховний захід "Правила дорожні- корисні для кожного"

# data[].attributes.subject
Виховний захід "Правила дорожні- корисні для кожного"

# data[].attributes.body
3 А клас (Полякова Н.А.)

10.10.23.

# data[].attributes.headline
Година спілкування "Чарівні намистинки доброти"

# data[].attributes.subject
Година спілкування "Чарівні намистинки доброти"

# data[].attributes.body
2-В клас

Войцеховська С.Г.

# data[].attributes.headline
Година спілкування "Чарівні намистинки доброти"

# data[].attributes.subject
Година спілкування "Чарівні намистинки доброти"

# data[].attributes.body
2-В клас

Войцеховська С.Г. 12.11.23

# data[].attributes.headline
Година спілкування "Чарівні намистинки доброти"

# data[].attributes.subject
Година спілкування "Чарівні намистинки доброти"

# data[].attributes.body
2-В клас

Войцеховська С.Г.

# data[].attributes.headline
Година спілкування "Чарівні намистинки доброти"

# data[].attributes.subject
Година спілкування "Чарівні намистинки доброти"

# data[].attributes.body
2-В клас

Войцеховська С.Г.

# data[].attributes.attachment_link.title
ІНТЕГРАЦІЯ У НАВЧАННІ МОЛОДШИХ ШКОЛЯРІВ МА

# data[].attributes.headline
Полякова Н.А. 

# data[].attributes.subject
Полякова Н.А. 

# data[].attributes.body
Полякова Н.А. 3-А клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Спокій в природі. Леся Українка. Пливе білий човник.

# data[].attributes.headline
Виховний захід квест "Подорож країною прав".

# data[].attributes.subject
Виховний захід квест "Подорож країною прав".

# data[].attributes.attachment_link.title
Квест про права

# data[].attributes.headline
Організація патріотичного виховання.

# data[].attributes.subject
Організація патріотичного виховання.

# data[].attributes.body
Ауліна О.С.

# data[].attributes.attachment_link.title
Доповідь Патріотичне виховання

# data[].attributes.headline
Виступ Солопова У.В.

# data[].attributes.body
Виступ Солопова У.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ігрова іяльність учнів в НУШ

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
календарно – тематичне планування

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
методичні рекомендації

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
адміністрації школи

# data[].attributes.attachment_link.title
Нормативно-правові документи 2023/2024 навчального року - Шкільне життя

# data[].attributes.attachment_link.description
Увага! Матеріал оновлюється у 2023/2024 навчальному році. Лист Міністерства освіти і науки України від 12 вересня 2023 р. № 1/13749-23 "Про інструктив

# data[].attributes.attachment_link.title
Про окремі питання завершення 2023/2024 навчального року в закладах загальної середньої освіти та підготовку до початку нового навчального року

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
НАКАЗ

13.07.2021 № 813

Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти

Відповідно до Закону України "Про повну загальну середню освіту", Державного стандарту початкової освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 87 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 липня 2019 року № 688), та з метою організації оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класах закладів загальної середньої освіти НАКАЗУЮ:

1. Затвердити методичні рекомендації щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти, що додаються.

2. Департаментам (управлінням) освіти і науки обласних, Київської міської державних адміністрацій довести цей наказ до відома керівників закладів загальної середньої освіти.

3. Визнати такими, що втратили чинність, накази Міністерства освіти і науки України від 20.08.2018 № 924 "Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів першого класу у Новій українській школі", від 27.08.2019 № 1154 "Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання навчальних досягнень учнів другого класу", від 16.09.2020 № 1146 "Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів третіх і четвертих класів Нової української школи".

4. Департаменту забезпечення документообігу, контролю та інформаційних технологій (Єрко І.) зробити відповідну відмітку у справах архіву.

5. Контроль за виконанням цього наказу покласти на заступника Міністра Рогову В.

МЕТОДИЧНІ РЕКОМЕНДАЦІЇ
щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4-х класів закладів загальної середньої освіти

I. ЗАГАЛЬНІ ПОЛОЖЕННЯ

У методичних рекомендаціях окреслено підходи оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти в умовах особистісно орієнтованого і компетентнісного навчання.

Характерною ознакою оцінювання є рівноправна взаємодія учасників освітнього процесу, спрямована на формування суб'єктної позиції учня/учениці через активне залучення його/її до самооцінювання/взаємооцінювання і прийняття рішень щодо подальшої навчальної діяльності.

Відповідно до Закону України "Про загальну середню освіту" оцінювання ґрунтується на принципах дитиноцентризму, об'єктивності, доброчесності, справедливості, неупередженості, систематичності, критеріальності, гнучкості, перспективності, диференційованості та конфіденційності, а також плановості, чіткості, прозорості, відкритості, доброзичливості.

Реалізацію формувальної функції оцінювання забезпечують відстеженням динаміки навчального поступу учня/учениці, визначенням його/її навчальних потреб та подальшим спрямуванням освітнього процесу на підвищення ефективності навчання з урахуванням виявлених результатів навчання.

Діагностувальна функція дає можливість виявити стан набутого учнями досвіду навчальної діяльності відповідно до поставлених цілей, з'ясувати передумови стану сформованості отриманих результатів, причини виникнення утруднень, скоригувати процес навчання, відстежити динаміку формування результатів навчання та спрогнозувати їх розвиток. Обидві функції взаємодоповнюють одна одну і зумовлюють особливості організації оцінювальної діяльності.

Об'єктами оцінювання є результати навчання учня/учениці, у тому числі процес їх досягнення ним/нею. Відповідно до пункту 22 статті 1 Закону України "Про освіту" результати навчання - це знання, уміння, навички, способи мислення, погляди, цінності, інші особисті якості, набуті у процесі навчання, виховання та розвитку, які можна ідентифікувати, спланувати, виміряти і оцінити та які особа здатна продемонструвати після завершення освітньої програми або окремих освітніх компонентів.

Відповідно до пункту 28 Державного стандарту початкової освіти отримання даних, їх аналіз та формулювання суджень про результати навчання учнів здійснюють у процесі:

формувального оцінювання, метою якого відстеження особистісного розвитку учнів й ходу опановування ними навчального досвіду як основи компетентності та побудову індивідуальної освітньої траєкторії особистості;

підсумкового оцінювання, метою якого є співвіднесення навчальних досягнень учнів з обов'язковими/очікуваними результатами навчання, визначеними Державним стандартом / освітньою програмою.

Оцінювання передбачає організацію діяльності учнів задля отримання даних про стан сформованості очікуваних результатів навчання, визначених учителем для певного заняття / системи занять з певної програмової теми на основі освітньої програми закладу освіти.

Залежно від дидактичної мети й пріоритетної функції оцінювання, особливостей змісту навчального предмета / інтегрованого курсу та з урахуванням етапу опанування програмовим матеріалом у цілому та етапу опанування очікуваним результатом навчання, зокрема отримання даних, пропонуємо здійснювати під час різних видів навчально-пізнавальної діяльності учнів, яка може бути: за формою - індивідуальною, груповою, фронтальною; за способом виконання - усною (бесіда, розповідь, переказ, діалог тощо), письмовою (окремі навчальні завдання, у тому числі тестові, компетентнісні завдання, перекази, диктанти тощо, а також діагностувальні роботи), практичною (дослід, практична робота, навчальний проект, учнівське портфоліо, спостереження, робота з картами, заповнення таблиць, побудова схем, моделей тощо), програмованою (з використанням електронних засобів навчання, дозволених для використання в закладах загальної середньої освіти). З урахуванням опрацьованого програмового матеріалу відповідно до календарно-тематичного плану та готовності учнів виконувати завдання вчитель самостійно може визначати форму, спосіб, зміст, час виконання навчально-пізнавальної діяльності і фіксувати їх у планах-конспектах уроків/занять.

За отриманими даними про результати навчання, на основі їх аналізу залежно від дидактичної мети й пріоритетної функції оцінювання, пропонуємо визначати оцінку як показник досягнень навчально-пізнавальної діяльності учня/учениці.

З урахуванням мети оцінювання змінено підходи до вираження оцінки. На заміну узагальненій бальній оцінці навчальних досягнень учнів з предмета вивчення / інтегрованого курсу пропонуємо використовувати вербальну оцінку окремих результатів навчання учня/учениці з предмета вивчення, інтегрованого курсу (освітньої галузі), яка окрім оцінювального судження про досягнення може ще називати і рівень результату навчання.

Результат оцінювання особистісних надбань учня/учениці у 1-4 класах рекомендуємо виражати вербальною оцінкою, а об'єктивних результатів навчання учня/учениці у 1-2 класах - вербальною оцінкою, у 3-4 класах - або вербальною оцінкою, або рівневою оцінкою за вибором закладу загальної середньої освіти на підставі рішення його педагогічної ради.

Формулювання оцінювальних суджень, визначення рівня результату навчання пропонуємо здійснювати на основі Орієнтовної рамки оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти ( додаток 1). Вона дозволяє забезпечити об'єктивність і точність результату оцінювання та розроблена з урахуванням таких показників:

якість знаннєвого складника компетентностей (дієвість, гнучкість, міцність, повнота, глибина, узагальненість, системність; до того ж визначальними ознаками є дієвість і гнучкість знаннєвого складника, що виявляються у готовності учня/учениці застосовувати знання в навчальних ситуаціях);

сформованість діяльнісного складника компетентностей за рівнями реалізації навчальної діяльності: рівень розпізнавання і копіювання зразків, репродуктивний, продуктивний, продуктивно-творчий рівні;

прояв мотиваційно-ціннісного складника компетентностей, а саме умотивованості, пізнавального інтересу, відповідальності, ініціативності.

Відповідно до Методичних рекомендацій з питань формування внутрішньої системи забезпечення якості освіти у закладах загальної середньої освіти, що затверджені наказом Міністерства освіти і науки України від 30.11.2020 № 1480, заклад загальної середньої освіти може розробляти і фіксувати загальні положення щодо оцінювання результатів навчання учня в освітній програмі і конкретизувати їх у частині Положення про внутрішню систему забезпечення якості освіти в закладі загальної середньої освіти, що стосується системи оцінювання результатів навчання учня/учениці.

З метою забезпечення вільного вибору педагогічними працівниками методик, технологій навчання підходи до оцінювання у різних класах закладу загальної середньої освіти можуть мати відмінності, що спрямовані на реалізацію обраних освітніх програм. Особливості організації оцінювання в певному класі можуть ініціюватися вчителем і бути затвердженими на засіданні педагогічної ради закладу загальної середньої освіти.

Оцінка є конфіденційною інформацією, доступною лише для учня/учениці та його/її батьків (або осіб, що їх замінюють). Інформування батьків про результати навчання може відбуватись під час індивідуальних зустрічей, шляхом записів оцінювальних суджень у робочих зошитах учня/учениці, інших носіях зворотного зв'язку з батьками (паперових / електронних щоденниках учнів тощо), фіксації результатів навчання у свідоцтвах досягнень учня/учениці ( додатки 2, 3).

Учитель може обрати і погодити з батьками учнів форму зворотного зв'язку. Рекомендуємо системно проводити роз'яснювальну роботу з батьками щодо особливостей оцінювання результатів навчання учня та процесу їх досягнення, що сприятиме спрямуванню оцінювання на розвиток дитини, а не на навчання заради оцінки.

II. ФОРМУВАЛЬНЕ ОЦІНЮВАННЯ

Формувальне оцінювання рекомендуємо здійснювати в психологічно комфортних умовах, що передбачають рівноправний діалог між учнем/ученицею та вчителем. Оцінювальну діяльність, зазвичай, розпочинають із самооцінювання учнем/ученицею власної роботи (або взаємооцінювання результатів навчання учнями) і завершують оцінюванням результату учителем.

Рекомендуємо дотримуватись алгоритму діяльності вчителя під час організації формувального оцінювання.

2. Визначення разом з учнями критеріїв оцінювання. Обговорення з учнями критеріїв оцінювання робить оцінювальну діяльність прозорою і зрозумілою та сприяє формуванню позитивного ставлення до неї. Під час добору критеріїв оцінювання для кожного конкретного навчального завдання / системи навчальних завдань слід враховувати, що критерії - це набір якісних характеристик результату навчання, які використовують для формулювання оцінювального судження щодо нього.

3. Формування суб'єктної позиції учнів у процесі оцінювання. Для організації самооцінювання і взаємооцінювання можна використовувати різноманітні інструменти зворотного зв'язку. Рекомендуємо, щоб зворотний зв'язок був зрозумілим і чітким, доброзичливим та своєчасним. Важливо не протиставляти дітей одне одному. Доцільно акцентувати увагу лише на позитивній динаміці досягнень дитини. Труднощі у навчанні пропонуємо обговорювати з учнем індивідуально, аби не створювати ситуацію колективної зневаги до дитини. Під час взаємооцінювання доцільно формувати уміння коректно висловлювати думку про результат роботи однокласника, ділитись досвідом щодо його покращення. Це сприяє розвитку критичного мислення, формуванню адекватного ставлення до зауважень, рекомендацій, зміцнює товариськість та відчуття значущості кожного в колективі.

4. Створення умов для формування уміння учнів аналізувати власну навчальну діяльність (рефлексія). Під час навчальної діяльності пропонуємо спрямовувати учнів на спостереження своїх дій та дій однокласників, осмислення своїх суджень, дій, учинків з огляду на їх відповідність меті діяльності й визначення кроків подальшого навчання з метою покращення результатів.

5. Корегування спільно з учнями підходів до навчання з урахуванням результатів оцінювання. Корекція виконаної роботи буде одним із важливих елементів процесу поетапного формування навчальних дій. Учитель може привернути увагу школяра на алгоритм виконання завдання, зразок, на основі якого виконувалося завдання, поставити орієнтувальне запитання тощо. Вибір інструментів корекції здійснюють з урахуванням психологічних особливостей дитини та рівня опанування нею навчального матеріалу. Під час корекції пропонуємо надавати перевагу індивідуальній роботі.

Привертаємо увагу до об'єктів формувального оцінювання. Ними можуть бути як процес навчання учнів, зорієнтований на досягнення визначеного очікуваного результату, так і результат їх навчальної діяльності на певному етапі навчання. Для співвіднесення навчальних дій учня/учениці з етапами досягнення результату рекомендуємо використовувати Орієнтовну рамку оцінювання, відповідно до яких процес досягнення результату навчання проходить через такі рівні реалізації навчальної діяльності: рівень розпізнавання об'єкта вивчення; репродуктивний рівень навчальних дій у типових навчальних ситуаціях; продуктивний рівень навчальних дій в аналогічних типовим навчальних ситуаціях; продуктивно-творчий рівень навчальних дій у змінених з певним ускладненням (стосовно типової) навчальних ситуаціях.

З огляду на зазначене пропонуємо добирати до уроку, системи уроків, занять навчальні завдання, що забезпечують досягнення очікуваного результату навчання, з урахуванням готовності учнів виконувати його на певному рівні реалізації навчальної діяльності учнями. До прикладу, для поетапного досягнення очікуваного результату "правильно вживає в орудному відмінку однини в іменниках чоловічого роду закінчення -ом, -ем (-єм), в іменниках жіночого роду - закінчення -ою, -ею (-єю) учитель може дібрати такі завдання:

Приклад завдання

Результат виконання кожного з таких завдань може бути оціненим з формувальною метою. При цьому пропонуємо враховувати, що дидактична доцільність формувального оцінювання поточних навчальних завдань уроку/заняття буде виправданою, якщо усі навчальні завдання уроку/заняття і за змістом, і за передбачуваними навчальними діями будуть пов'язаними і взаємозалежними, дібраними з урахуванням поетапності опанування навчальними діями. Окрім того, під час підготовки до уроку/заняття пропонуємо планувати оперативну перевірку роботи над завданням з використанням різних інструментів зворотного зв'язку.

Результати формувального оцінювання рекомендуємо виражати вербальною оцінкою учителя/учнів, що характеризують процес навчання та досягнення учнів. При цьому учитель озвучує оцінювальне судження після того, як висловив/ли думку учень/учні. Також пропонуємо врахувати, що оцінювальне судження вчителя слугує зразком для наступних оцінювальних суджень учнів під час самооцінювання і взаємооцінювання.

Основою формулювання оцінювальних суджень може бути Орієнтовна рамка оцінювання результатів навчання та очікувані результати, окреслені в освітній програмі. Учителю пропонується співвідносити результат виконаного завдання з описом характеристики результатів навчання, конкретизувати його відповідно до змісту завдання, передбаченого для досягнення очікуваного результату, та озвучити/записати оцінювальне судження. До прикладу, в Орієнтовній рамці зазначено: визначає спосіб подолання виявленого утруднення за наданими орієнтирами; на його основі учитель формулює судження: "Ти правильно обрав пам'ятку для пояснення способу обчислення, водночас дотримуйся послідовності дій".

З метою побудови освітнього процесу з урахуванням даних про навчальний поступ учнів рекомендуємо перевіряти кожну письмову роботу учня як у робочих зошитах, так і в навчальних посібниках з друкованою основою, якщо такі використовуються в освітньому процесі. Під час перевірки письмових робіт доцільно враховувати індивідуальні особливості учнів, їх готовність до самоперевірки та диференційовано виправляти виявлені у роботах учнів помилки. До прикладу, позначити на полі рядок зі словом / числовим значенням тощо, де допущено помилку; підкреслити букву/число тощо, що є помилковим; перекреслити неправильний запис і надписати правильний варіант тощо. У такий спосіб учитель має можливість підготувати учнів до осмисленого сприйняття перевірених робіт і спрямовує їх роботу на коригування досягнутих результатів. Результати виконання письмових завдань учнями вчитель може враховувати під час підготовки до наступного уроку/заняття, передбачати диференційовану, індивідуальну роботу щодо подолання виявлених в учнів утруднень та попередження можливих утруднень, що можуть бути наслідком виявлених.

Під час перевірки письмових робіт учнів учитель пропонує учням дотримуватися культури записів виконаних завдань. З метою формування навички письма, за потреби, подає зразок правильного написання цифри, букви, з'єднань букв у 1 класі у вільних рядках, у 2-4 класах - на полях сторінки зошита.

Учитель разом з учнями може обрати позначення самооцінки учня, оцінки вчителя для фіксації перевірених робіт. Окрім позначень важливими для організації подальшої роботи є записи оцінювальних суджень щодо виконання письмової роботи. Рекомендуємо формувати в учнів уміння опрацьовувати перевірені роботи за позначками вчителя, визначати місця утруднень, виправляти помилки і в подальшому їх уникати. З цією метою за результатами перевірки на наступних після неї уроках учитель організовує індивідуальну/диференційовану роботу (у 1-2 класах колективну/групову за типовими помилками/утрудненнями; у 3-4 класах - пріоритетно індивідуальну самостійну роботу). У межах уроку така робота може бути короткотривалою. Водночас планується вона системно й спрямовується на формування навичок самонавчання, уміння знаходити способи подолання виявлених утруднень, розвиток мотивації досягнення успіху, виховання відповідальності за виконувану навчальну діяльність.

Інформацію щодо сформованості певних результатів навчання учня/учениці та процесу їх досягнення, які учень/учениця виявляє під час виконання усних завдань, практичних робіт тощо, рекомендації щодо їх покращення учитель може фіксувати на носіях зворотного зв'язку з батьками (паперових/електронних щоденниках учнів тощо). Оцінювальні судження, записані у робочих зошитах, доцільно не дублювати на інших носіях зворотного зв'язку з батьками. Інформування рекомендуємо здійснювати для створення передумов покращення результатів навчання.

У межах формувального оцінювання за результатами опанування певної програмової теми / частини теми (якщо тема велика за обсягом) / кількох тем чи розділу протягом навчального року рекомендуємо проводити тематичні діагностувальні роботи.

Тематична діагностувальна робота є засобом зворотного зв'язку стосовно опанування учнями частиною очікуваних/обов'язкових результатів навчання з метою оперативного регулювання та коригування освітнього процесу задля підвищення його ефективності. Її рекомендуємо проводити з метою:

визначення якісних і кількісних характеристик оволодіння певною, достатньо завершеною частиною навчального матеріалу відповідно до очікуваних результатів навчання, визначених в освітній програмі;

виявлення утруднень в навчальній діяльності учнів, коригування освітнього процесу та (за потреби) внесення коректив до календарно-тематичного планування з метою подолання виявлених в учнів утруднень;

прогнозування результатів навчання на наступному етапі опанування програмовим матеріалом з урахуванням шляхів удосконалення методики навчання.

Змістовим наповненням тематичної діагностувальної роботи є система навчальних завдань, що передбачають різні рівні реалізації навчальної діяльності та за результатами виконання яких можна отримати об'єктивну інформацію про досягнення групи взаємопов'язаних очікуваних результатів навчання учня на певному етапі опанування програмовим матеріалом.

Обсяг завдань у тематичній діагностувальній роботі рекомендуємо визначати з урахуванням вікових можливостей учнів виконати завдання протягом 1 навчальної години, а зміст завдань, види навчальної діяльності добирають з урахуванням специфіки предмета вивчення, готовності учнів виконати завдання для виявлення результату.

Діагностувальні роботи можуть містити завдання, які виконують усно (переказ, власне висловлення тощо), письмово (списування, диктант, тестові завдання тощо), практично (дослід, моделювання/конструювання, виконання практичної роботи тощо) та завдання, що передбачають виконання роботи з допомогою електронних освітніх ресурсів.

Завдання діагностувальних робіт пропонуємо добирати таким чином, щоб результат навчання, який оцінюють на даному етапі навчання, можна було чітко визначити за результатами виконання завдання.

З предметів мовно-літературної освітньої галузі (мова навчання) система тематичних діагностувальних робіт може містити такі навчальні завдання: аудіювання (2-4 кл.), читання вголос (1-4 кл.), читання мовчки (3-4 кл.), читання напам'ять (2-4 кл.), роботу з літературним твором/медіа текстом (2-4 кл.), діалог (усно/письмово, 2-4 кл.), усний переказ (2-4 кл.), письмовий переказ (3-4 кл.), усний твір (2-4 кл.), письмовий твір (4 кл.), списування (1-4 кл.), диктант (2-4 кл.), робота з мовними одиницями (2-4 кл.). Комбінації навчальних завдань у діагностувальних роботах учитель може визначати самостійно з урахуванням дидактичної доцільності їх поєднання та часу, необхідного для виконання певного навчального завдання. Протягом року запропоновані види навчальних завдань у діагностувальних роботах можуть повторюватись. Кількість разів уміщення одного і того ж навчального завдання (кількість аудіювань, диктантів тощо) учитель може визначати з урахуванням особливостей формування певного очікуваного результату навчання та стану його досягнення учнями. З урахуванням дидактичної доцільності діагностувальна робота може бути представлена у тестовій формі й містити тестові завдання закритого і відкритого типів.

З предметів мовно-літературної освітньої галузі (мова вивчення) система тематичних діагностувальних робіт може містити такі навчальні завдання: аудіювання (1-4 кл.), читання (2-4 кл), говоріння (1-4 кл), письмо (2-4 кл.). Комбінування навчальних завдань у діагностувальних роботах вчитель може здійснювати самостійно. Водночас можна скористатися порадами щодо комбінування завдань у діагностувальних робіт з мови навчання.

З математики тематичні діагностувальні роботи можуть бути комбінованими, у тому числі з тестових завдань закритого й відкритого типів, та містити навчальні завдання на виявлення стану сформованості навичок читання, запису і порівняння чисел, обчислювальних навичок, навичок читання і запису математичних виразів/рівностей/нерівностей, розв'язування рівнянь, уміння розв'язувати задачі, розпізнавання й побудову геометричних фігур, оперування величинами тощо з урахуванням програмового матеріалу, що опрацьовувався. Водночас учитель може практикувати проведення тематичних діагностувальних робіт, які передбачають перевірку одного із результатів навчання (обчислювальних навичок, уміння розв'язувати задачі тощо). Одна з тематичних діагностувальних робіт протягом року може передбачати виявлення стану сформованості навичок усних обчислень. Зміст завдань у такій роботі, зазвичай, може охоплювати різні змістові лінії навчальної програми з математики.

З інтегрованих курсів, змістове наповнення яких охоплює природничу, соціальну і здоров'язбережувальну, громадянську та історичну освітні галузі, тематичні діагностувальні роботи можуть містити тестові завдання закритого і відкритого типів на виявлення стану опанування учнями програмового матеріалу, практичні роботи з картами, приладами, моделями, а також графічні роботи, за допомогою яких перевіряється вміння інтерпретувати інформацію за допомогою моделі, малюнка, схеми тощо.

Система тематичних діагностувальних робіт у 3-4 класах може містити комплексні діагностувальні роботи для кожного класу, зміст яких охоплює мовно-літературну, математичну, природничу освітню галузі.

Тематичні діагностувальні роботи з предметів вивчення таких освітніх галузей, як "Технологічна", "Інформатична", "Мистецька" і "Фізкультурна", а також з курсів за вибором, зазвичай, не проводять.

Кількість і періодичність діагностувальних робіт з предмета вивчення / інтегрованого курсу учитель може визначати самостійно під час складання календарно-тематичного плану. При цьому пропонуємо враховувати навчальні можливості учнів класу, особливості предмета вивчення / інтегрованого курсу, блок обов'язкових результатів навчання, сформованість яких має бути зазначена у свідоцтві досягнень, та відповідні навчальні завдання для оцінювання, на які орієнтує методика навчання предмета, а також кількість навчальних годин, виділених на предмет в освітній програмі. Водночас пропонуємо врахувати, що загальна кількість тематичних діагностувальних робіт з різних предметів вивчення / інтегрованих курсів має бути дидактично обґрунтованою. Зазвичай, їх планують через кожні 16-20 навчальних годин опрацювання програмового матеріалу.

Під час складання календарно-тематичного плану рекомендовано дотримуватись санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти (розділ V). Пропонуємо планувати проведення тематичних діагностувальних робіт з урахуванням розкладу уроків і передбачати не більше 1 тематичної діагностувальної роботи на навчальний день.

Оцінювальні судження за результатами тематичного оцінювання рекомендуємо фіксувати у зошитах для тематичних діагностувальних робіт, на аркушах з роботами учнів до наступного уроку з того предмета вивчення, на якому виконували роботу, і повідомляти учням та їхнім батькам.

Якщо учня не було в школі в день проведення діагностувальної роботи, то після повернення він не пише діагностувальної роботи.

Пропонуємо наступний після виконання тематичної діагностувальної роботи урок проводити з метою встановлення зворотного зв'язку щодо якості учіння, зокрема виявлення прогресу здобувача освіти відносно себе самого, створення умов для усунення виявлених утруднень у досягненні очікуваних результатів навчання. На такому уроці рекомендуємо організовувати аналіз виконаних завдань та роботу над виправленням і попередженням помилок. Під час зворотного зв'язку з учнями за результатами тематичного оцінювання учитель має можливість зорієнтувати їх на успіх, спрямувати на саморозвиток і самовдосконалення. Ця робота може бути фронтальною під керівництвом учителя, груповою чи індивідуальною залежно від кількості виявлених типових утруднень у досягненні результатів навчання, які підлягали діагностуванню, та готовності учнів самостійно їх опрацьовувати.

З метою підготовки до наступного після діагностувальної роботи уроку рекомендуємо учителю у зручний для себе спосіб узагальнити виявлені результати навчання учнів класу, визначити їх досягнення та утруднення, спланувати форми і зміст диференційованої та індивідуальної роботи учнів, визначити шляхи подальшої роботи з метою покращення результатів. Форму аналізу діагностувальної роботи вчитель може дібрати на власний розсуд. Такі документи є робочими матеріалами вчителя, необхідними лише йому для організації освітнього процесу. Тому робочі матеріали вчителя, у тому числі плани-конспекти уроків оформленню за певними зразками не підлягають.

III. ПІДСУМКОВЕ ОЦІНЮВАННЯ

Об'єктом підсумкового оцінювання є результати навчання учня/учениці за рік. Під час підсумкового оцінювання рекомендуємо зіставляти навчальні досягнення учнів з очікуваними результатами навчання, визначеними в освітніх програмах закладів загальної середньої освіти, з урахуванням Орієнтовної рамки оцінювання.

Підсумкове оцінювання за рік з предметів вивчення таких освітніх галузей, як "Технологічна", "Інформатична", "Мистецька" і "Фізкультурна" пропонуємо здійснювати шляхом узагальнення даних, отриманих під час формувального оцінювання, з урахуванням динаміки формування результату навчання.

Підсумкову (річну) оцінку рекомендуємо визначати з урахуванням індивідуалізованої діагностувальної роботи (якщо така проводилась) за умови, якщо виконання індивідуалізованої діагностувальної роботи засвідчує покращення результату навчання. Підсумкову (річну) оцінку фіксують у класному журналі і свідоцтвах досягнень учнів.

Пропонуємо зразок оформлення результатів підсумкового оцінювання за рік на предметних сторінках класного журналу (на прикладі класного журналу для 2 класу, водночас подібне оформлення в усіх класах - додаток 4).

На лівій сторінці останнього розвороту журналу для записів уроків з певного предмета / інтегрованого курсу пропонуємо записувати номери показників характеристик результатів навчання, що подані у свідоцтві досягнень з відповідної освітньої галузі, а на правій сторінці розвороту журналу - записувати ці показники характеристики результатів навчання у тому порядку, як вони записані у свідоцтві досягнень.

У частині класного журналу "Зведений облік навчальних досягнень учнів" рекомендуємо записувати лише рішення педагогічної ради про переведення учня до наступного класу.

Відповідно до пункту 8 статті 12 Закону України "Про освіту" наприкінці 4 класу, з метою моніторингу якості освітньої діяльності закладів освіти та/або якості освіти проводять державну підсумкову атестацію здобувачів початкової освіти, результати якої не впливають на підсумкову оцінку за рік.

Особливості проведення, вимоги до змісту та критерії оцінювання державної підсумкової атестації Міністерство освіти і науки України визначає в установленому законодавством порядку.

У свідоцтві досягнень учня пропонуємо надавати розгорнуту характеристику результатів навчання учня/учениці, здобутих протягом навчального року. Для здобувачів початкової освіти пропонуються розроблені два примірні зразки свідоцтв досягнень, окремо для кожного циклу навчання. Обидва примірні зразки свідоцтв досягнень містять такі частини: "Характеристика навчальної діяльності", "Характеристика результатів навчання з окремих освітніх галузей", "Рекомендації вчителя", "Побажання батьків".

Привертаємо увагу, що подані в додатках 1, 2 примірні зразки свідоцтв досягнень учнів можуть бути доповненими з урахуванням особливостей освітньої програми закладу загальної середньої освіти.

У другій частині примірного зразка свідоцтва досягнень учня пропонуємо фіксувати оцінку щодо сформованості того чи іншого результату навчання за освітніми галузями. За умов використання вербальної оцінки у графі "Сформовано (√) / ще формується // Рівень результату навчання" стан сформованості результату навчання рекомендуємо позначати √, або позначень не робити (якщо результат ще формується), що як і в попередньому випадку надає перспективу для подальшого формування результату навчання. За умов використання рівневої оцінки у графі "Сформовано (√) / ще формується // Рівень результату навчання" пропонуємо позначати буквами В/Д/С/П рівень сформованості результату навчання.

У частині "Рекомендації вчителя" доцільно словесно конкретизувати сформованість результатів навчання учнів та окреслити орієнтири індивідуальної траєкторії навчання учня/учениці.

У частині "Побажання батьків / осіб, що їх замінюють" батьки / особи, що їх замінюють можуть записувати власну думку щодо результатів навчання їхніх дітей, висловлювати побажання щодо подальшої співпраці із закладом загальної середньої освіти з питання навчання дитини.

Свідоцтво досягнень учня (примірний зразок № 1, примірний зразок № 2, що є відповідно додатком 2 та 3 до цих методичних рекомендацій) можуть підписувати учитель класу, батьки учня, керівник закладу загальної середньої освіти. Оригінал документа пропонується зберігати батькам учня/учениці чи особам, що їх замінюють. Копію документа з відміткою "Згідно з оригіналом", що закріплено печаткою, рекомендуємо зберігати в особовій справі учня. Пропонуємо не переписувати інформацію із свідоцтва досягнень учня до особової справи. В особовій справі доцільно лише зазначати рішення про переведення до наступного класу.

Підставою для зарахування учнів до 5 класу є свідоцтво досягнень учня, у якому результати навчання можуть бути схарактеризовані вербальною або рівневою оцінкою, що залежить від вибору вербального або рівневого оцінювання закладом загальної середньої освіти, що затверджене рішенням педагогічної ради.

Ураховуючи, що кожен учень / кожна учениця мають певні обдарування до хоча б одного виду навчальної діяльності, за підсумками навчального року рекомендуємо нагороджувати учнів відзнаками (грамотами, дипломами тощо) школи за індивідуальні досягнення.

Ці методичні рекомендації з питань оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів мають рекомендаційний характер. Відповідно до статті 54 Закону України "Про освіту" щодо академічної свободи педагогічних працівників заклад загальної середньої освіти може розробити власну систему оцінювання результатів навчання учнів, дотримуючись таких її ключових показників:

система оцінювання дозволяє реалізувати принцип дитиноцентризму в оцінювальній діяльності, що передбачає відкриття учню/учениці перспектив постійного розвитку відповідно до власних можливостей щодо опанування навчальним досвідом;

система оцінювання не повинна призводити до розподілу учнів на групи за індивідуальними навчальними можливостями;

система оцінювання має відповідати концептуальним засадам Нової української школи та сприяти досягненню обов'язкових результатів навчання учня, визначених у Державному стандарті початкової освіти.

ОРІЄНТОВНА РАМКА
оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти

Рівень результатів навчання

СВІДОЦТВО ДОСЯГНЕНЬ
учня/учениці 1-2 класу
(примірний зразок № 1)

СВІДОЦТВО ДОСЯГНЕНЬ
учня/учениці 3-4 класу
(примірний зразок № 2)

ПРИМІРНИЙ ЗРАЗОК
лівої сторінки розвороту журналу

II. Облік навчальних досягнень учнів. Інваріантна складова

Українська мова

________________________________
(Назва предмета)

№ з/п

Підсумкова (річна)

Сформовано - √; ще формується - нічого не записувати

Примірний зразок правої сторінки розвороту журналу

Вчитель __________________________________________________________________________

№ з/п

Дата

Завдання додому

____________
* усі зазначені показники характеристики містяться у свідоцтві досягнень учня.

{Текст взято з сайту Міністерства освіти і науки http://www.mon.gov.ua}

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження методичних рекомендацій щодо оцінювання результатів навчання учнів 1-4 класів закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Збірник корисних матер

# data[].attributes.body
Збірник корисних матеріалів, які варто пройти перед сертифікацією

# data[].attributes.attachment_link.title
Сертифікація

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Порядок проведення та етапи сертифікації вчителів у 2024 році

У 2024 році порядок сертифікації визначено "Положенням про сертифікацію педагогічних працівників".

Участь у сертифікації зможуть взяти 4 тисячі педагогів: 1500 учителів початкових класів, по 1000 вчителів математики й української мови та літератури, які викладають у 5-6 класах, і 500 викладачів історії.

Реєстрація для проходження сертифікації триватиме з 15 до 30 січня 2024 року і проходитиме у два етапи.

Основний етап триватиме з 15 до 25 січня, у цей час вчителі зможуть зареєструватись у межах граничної кількості для кожного регіону, визначеної МОН.

Під час додаткового етапу, що триватиме з 26 до 30 січня, учителі, які виявлять бажання пройти сертифікацію, зможуть зареєструватись у межах граничної кількості педагогів, якщо якісь регіони не вичерпають свій ліміт.

У випадку, якщо кількість заяв сягне граничної кількості раніше визначених термінів, реєстрація буде припинена достроково.

Етапи сертифікації педагогічних працівників

Сертифікація складається з трьох етапів, що відбуваються послідовно один за одним:

1. Незалежне тестування учасників сертифікації;

2. Самооцінювання учасниками сертифікації власної педагогічної майстерності;

3. Вивчення практичного досвіду роботи учасників сертифікації.
Оскільки сертифікація добровільна, педагогічний працівник може відмовитися від участі в ній на будь-якому етапі.
Незалежне тестування учасників сертифікації

Незалежне тестування учасників сертифікації організовує Український центр оцінювання якості освіти. Для успішного проходження незалежного тестування та, відповідно, допуску до участі в наступному етапі сертифікації необхідно набрати не менше 60% максимальної кількості тестових балів.

Результати незалежного тестування та інформація про допущення / недопущення учасників сертифікації до участі в наступному етапі сертифікації розміщують у кабінетах учасників сертифікації не пізніше ніж через 18 календарних днів після його проведення.

Самооцінювання

Учасники сертифікації, які за результатами незалежного тестування допущені до подальшої участі у сертифікації, мають здійснити самооцінювання власної педагогічної майстерності з формування в учнів ключових компетентностей і вмінь, визначених у частині першій статті 12 Закону України "Про освіту".

Для цього педагогічний працівник заповнює анкету самооцінювання за формою, затвердженою Державною службою якості освіти, та надсилає на адресу, визначену Службою.

Державна служба якості освіти:

організовує вивчення результатів самооцінювання педагогічної майстерності учасників сертифікації;

приймає рішення щодо допущення/недопущення до наступного етапу.

Рішення про допущення/недопущення Державна служба якості освіти:

приймає не пізніше 10 робочих днів з дня завершення строку подання результатів самооцінювання;

надсилає протягом 3 робочих днів з моменту прийняття рішення учаснику сертифікації на адресу електронної пошти, зазначену ним під час реєстрації.

Учасник сертифікації не допускається до наступного етапу, якщо:

не подав результати самооцінювання;

не дотримав строки чи форму подання результатів самооцінювання;

відмовився від подальшої участі у сертифікації.

Вивчення практичного досвіду роботи учасників сертифікації

Вивчення практичного досвіду роботи учасників сертифікації організовує Державна служба якості освіти. Для цього ДСЯО:

здійснює організаційне забезпечення вивчення практичного досвіду учасників сертифікації;

взаємодіє із закладами освіти, установами, організаціями, органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування з питань підготовки експертів та їх залучення до вивчення практичного досвіду роботи учасників сертифікації;

організовує добір і підготовку експертів, забезпечує їх інформаційними та методичними матеріалами;

формує експертні групи та закріплює їх за учасниками сертифікації.

Освітні експерти

До початку вивчення практичного досвіду роботи учасників сертифікації Державна служба якості освіти затверджує та оприлюднює на своєму офіційному вебсайті:

загальний список експертів, які можуть залучатися до проведення сертифікації;

методику експертного оцінювання професійних компетентностей учасників сертифікації;

форму експертного висновку та методичні рекомендації експертам щодо її заповнення.

Наказ Державної служби якості освіти про затвердження загального списку експертів є обов'язковою умовою для:

відрядження експерта в установленому порядку для роботи у складі експертної групи;

допуску експерта до вивчення практичного досвіду роботи учасника сертифікації в закладі освіти.

До складу експертної групи, яка вивчає практичний досвід роботи учасника сертифікації безпосередньо в закладі освіти, входять не менше двох осіб.

До відповідної експертної групи не можуть входити експерти, які:

проживають в одному з учасником сертифікації населеному пункті (селі, селищі, місті);

працюють з учасником сертифікації в одному закладі освіти чи є співавторами наукової роботи.

Строк вивчення практичного досвіду учасника сертифікації визначає експертна група.

Учасник сертифікації

Учасник сертифікації за три-п'ять робочих днів отримує на адресу електронної пошти, яку зазначив у реєстраційній картці-заяві, повідомлення про строк вивчення практичного досвіду роботи.

Учасники сертифікації повинні проводити навчальні заняття згідно з календарним планом своєї роботи та відповідним навчальним планом.

Учасникам сертифікації заборонено проводити репетиції навчальних занять, інакше результати оцінювання можуть бути анульовані.

Експертний висновок

За результатами вивчення практичного досвіду роботи учасника сертифікації експертна група заповнює форму експертного висновку, що:

підписана всіма експертами;

містить кількість набраних учасником сертифікації балів за кожним із критеріїв оцінювання та їх загальну суму.

Експертний висновок може містити відмітку про наявність інформації щодо проведення учасником сертифікації репетиції (репетицій) навчального заняття (навчальних занять) та обґрунтування надання такого висновку.

Учасник сертифікації отримує копію експертного висновку відразу після його підписання експертами експертної групи.

Результати сертифікації педагогічних працівників

Державна служба якості освіти передає експертні висновки всіх учасників сертифікації до Українського центру оцінювання якості освіти. Потім УЦОЯО забезпечує розміщення інформації в кабінетах учасників сертифікації.

Результати сертифікації визначаються на підставі кількості балів, набраної учасником сертифікації за результатами вивчення його практичного досвіду роботи.

Сертифікат видається учасникам сертифікації, які набрали кількість балів, що дорівнює або перевищує кількість балів, мінімально достатню для видачі сертифіката, - пороговий бал.

Пороговий бал щороку визначає комісія, утворена Державною службою якості освіти.

Протягом 3 календарних днів з дня проведення засідання комісії його результати надходять до УЦОЯО для відображення результатів у кабінетах учасників сертифікації.

Інформація про успішне проходження сертифікації у вигляді графічного зображення сертифіката розміщується в кабінетах учасників сертифікації не пізніше ніж через 10 робочих днів з моменту встановлення комісією граничної кількості балів.

Графічне зображення сертифіката містить:

інформацію про номер сертифіката;

прізвище, ім'я та по батькові педагогічного працівника, його посаду;

номер протоколу засідання комісії;

дату видачі та кінцевий строк дії сертифіката.

Підтвердженням видачі сертифіката педагогічному працівникові є наявність відповідної інформації в Єдиній державній електронній базі з питань освіти. Інформацію про видані сертифікати до ЄДЕБО передає УЦОЯО.

Успішне проходження сертифікації зараховується як проходження чергової (позачергової) атестації педагогічним працівником з присвоєнням йому наступної категорії педагогічного працівника або підтвердженням наявної вищої категорії.

Неуспішне проходження педагогічним працівником сертифікації не впливає на результати його чергової (позачергової) атестації, підтвердження наявної чи присвоєння наступної педагогічної категорії, продовження його роботи на відповідній посаді чи застосування до нього будь-яких заходів адміністративного впливу.

Терміни та поняття сертифікації педагогічних працівників

Експерти - педагогічні, науково-педагогічні працівники закладів освіти чи інші особи з досвідом педагогічної діяльності не менше ніж п'ять років, яких може бути залучено до проведення сертифікації.

Кабінет учасника сертифікації - вебсервіс, що створюється для кожного учасника сертифікації на офіційному вебсайті Українського центру оцінювання якості освіти.

Мета сертифікації педагогічних працівників - виявлення та заохочення педагогічних працівників з високим рівнем педагогічної майстерності, які володіють методиками компетентнісного навчання і новими освітніми технологіями та сприяють їх поширенню.

Реєстр сертифікатів - база даних про видані педагогічним працівникам сертифікати, що зберігається в Єдиній державній електронній базі з питань освіти.

Сертифікація педагогічних працівників - зовнішнє оцінювання професійних компетентностей педагогічного працівника (у тому числі з педагогіки та психології, практичних вмінь застосування сучасних методів і технологій навчання), що здійснюється шляхом незалежного тестування, самооцінювання та вивчення практичного досвіду роботи.

Учасник сертифікації - педагогічний працівник, який на момент його реєстрації для участі у сертифікації:

працює на відповідній посаді за основним місцем роботи;

має стаж педагогічної роботи не менше двох років;

зареєстрований для проходження сертифікації у встановленому порядку.

За матеріалами Державної служби якості освіти.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
відбуватиметься

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
сертифікація

# data[].attributes.attachment_link.title
Як відбуватиметься сертифікація вчителів

# data[].attributes.attachment_link.description
Порядок проведення та етапи сертифікації вчителів у 2024 році

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Цей матеріал містить зміни про атестацію педагогічних працівників з 01.09.2023 року. Відповідно може використовуватися на нарадах для ознайомлення вчителів з новим Положенням

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
педагогічних

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Кухарчук Катерина Юріївна

# data[].attributes.attachment_link.title
Атестація педагогічних працівників у 2023/2024 навчальному році

# data[].attributes.attachment_link.description
Цей матеріал містить зміни про атестацію педагогічних працівників з 01.09.2023 року. Відповідно може використовуватися на нарадах для ознайомлення вчителів...

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Як відомо, 1 вересня 2023 року Типове положення про атестацію педагогічних працівників, затверджене наказом МОН від 6 жовтня 2010 року № 930, втратило чинність. Натомість набирає чинності нове Положення про атестацію педагогічних працівників, затверджене наказом МОН від 9 вересня 2022 року № 805 [далі в тексті якраз нове положення ми називатимемо "Положенням про атестацію"].

Природно, що з оновленнями у вчителів, вихователів та освітніх управлінців виникають питання про різні нюанси проведення атестації. У новому юридичному розʼясненні, ми на них відповімо.

Зокрема, читайте:

чи можна атестуватися за двома посадами одночасно;

коли дозволена позачергова атестація;

які особливості атестації для керівників закладів освіти;

що робити, якщо за один із пʼяти років немає жодної години підвищення кваліфікації;

як атестуватися педагогам за кордоном/у простої.

1. Чи можна атестуватися за двома посадами одночасно у 2024 році? Якщо я пройду атестацію як вчитель одного предмета, то чи поширюватиметься моя атестація на всі інші предмети, які я викладаю? 2. За спеціальністю я вчитель початкових класів, а в школі веду групу "підготовка до школи" для дошкільнят. У такому випадку моя атестація поширюється і на це теж, чи лише на години в початкових класах?
Відповідно до пункту 12 розділу І Положення педагогічні працівники, які мають педагогічне навантаження з кількох предметів, атестуються з того предмета, який викладають за спеціальністю. У цьому випадку присвоєна кваліфікаційна категорія поширюється на все педагогічне навантаження, у тому числі й на гурткові роботи. Необхідною умовою водночас є підвищення кваліфікації з навчальних предметів (інтегрованих курсів), що обов'язкові для вивчення відповідно до річного навчального плану закладу освіти.

Іншими словами, якщо відповідні умови (спеціальність та підвищення кваліфікації) не дотримані, то такі педагогічні працівники (як і ті педагоги, які обіймають різні педагогічні посади в одному чи різних закладах освіти) атестуються за кожною з посад.

Про можливість для педагогів атестуватися одночасно (в межах однієї процедури) з двох і більше навчальних предметів (інтегрованих курсів, дисциплін), свідчить пункт 11 розділу III Положення, згідно з яким у такому випадку видається один атестаційний лист, що має містити інформацію про результати атестації за кожним із таких навчальних предметів (інтегрованих курсів, дисциплін).
3. За яких умов можна атестуватися позачергово?
Як вбачається з пунктів 2, 5 розділу III Положення про атестацію для проведення позачергової атестації

до 20 грудня до атестаційної комісії подається заява за формою, наведеною в додатку 1 до Положення.

Атестаційна комісія затверджує окремий список педагогічних працівників, які підлягають позачерговій атестації, визначає строки проведення їх атестації, подання ними документів та в разі потреби може внести зміни до графіка своїх засідань.

Педагогічний працівник, який атестується, може подати до відповідної комісії документи в паперовій або електронній формі. Документи реєструються секретарем атестаційної комісії. Отже, заяву, подану про позачергову атестацію, може подати практично будь-який педагогічний працівник, і секретар атестаційної комісії зобов'язана чи зобовʼязаний її прийняти, а атестаційна комісія - розглянути та включити до вказаного вище окремого списку. Водночас Положенням не урегульовано питання умов включення або відмови у включенні до такого списку, тому атестаційна комісія може при його затвердженні перевірити відповідність педагогічного працівника, який подав таку заяву, вимогам пункту 6 розділу І Положення і, відповідно, включити до списку або ні.

Водночас сам факт перебування в такому списку не гарантує присвоєння наступної кваліфікаційної категорії, педагогічного звання, окрім випадку успішного проходження сертифікації та наявності чинного сертифіката, навіть якщо педагогічний працівник не відповідає вимогам, зазначеним у пунктах 8, 9 розділу І Положення.

Законом України " Про повну загальну середню освіту" визначено, що успішне проходження сертифікації зараховується як проходження атестації педагогічним працівником, а також є підставою для присвоєння йому відповідної кваліфікаційної категорії та/або педагогічного звання (частина 7 статті 49), тому пунктом 13 розділу І Положення встановлено окремий механізм такого зарахування.

Також у Положенні про атестацію йдеться про можливості працівника для позачергової атестації, зокрема у випадках, зазначених у підпунктах 2 та 3 пункту 6 розділу І Положення.

Згідно з пунктом 6 розділу III Положення, атестаційна комісія розглядає документи педагогічних працівників, які атестуються, за потреби перевіряє їхню правдивість, встановлює дотримання вимог пунктів 8, 9 розділу I Положення, а також оцінює професійні компетентності педагогічного працівника з урахуванням його посадових обов'язків і вимог професійного стандарту (за наявності). Для належного оцінювання професійних компетентностей педагогічного працівника атестаційна комісія може ухвалити рішення про вивчення практичного досвіду його роботи. У такому випадку комісія має визначити зі складу атестаційної комісії членів, які аналізуватимуть практичний досвід роботи педагога, а також затвердити графік заходів із його проведення.

З огляду на викладене вище можна прийти до висновку, що коли педагогічний працівник став переможцем, лауреатом фінальних етапів всеукраїнських, міжнародних фахових конкурсів або наявності освітньо-наукового / освітньо-творчого, наукового ступенів, комісія може розглянути, у якому конкурсі взяв участь вчитель, яке посів місце або перевірити правдивість документа про присвоєний ступінь, його відповідність діяльності (предмету викладання) вчителя, а також в обох випадках може проаналізувати практичний досвід роботи педагогічного працівника. До того ж при розвʼязанні питання про присвоєння (підтвердження) педагогічного звання необхідно встановити відповідність діяльності педагогічного працівника вимогам пункту 10 розділу І Положення. Рішення атестаційної комісії про відмову в присвоєнні (підтвердженні) кваліфікаційних категорій і педагогічних звань вказаним вище педагогічним працівникам за результатами позачергової атестації потребуватиме належного обґрунтування.
4. Яку саме кількість годин підвищення кваліфікації має пройти директор, який і вчителює в закладі освіти, аби атестуватися і як керівник, і як вчитель певного предмета? 5. Якщо за один із п'яти років немає жодної години підвищення кваліфікації? Що буде з атестацією? Які дії вчителя?
Відповідно до підпункту 5 пункту 3 наказу МОН від 09.09.2022 № 805 "Про затвердження Положення про атестацію педагогічних працівників", мінімальний загальний обсяг (загальна тривалість) підвищення кваліфікації педагогічних працівників закладів загальної середньої, професійної (професійно-технічної) освіти, необхідний їм для проходження атестації, становить не менше ніж 150 годин або 5 кредитів ЄКТС упродовж п'яти років. Пунктом 8 розділу І Положення передбачено, що підвищення кваліфікації педагогічних працівників проводиться в міжатестаційний період відповідно до законодавства і є необхідною умовою атестації. Загальний обсяг (загальна тривалість) підвищення кваліфікації визначається сумарно за останні 5 років перед атестацією та незалежно від суб'єкта підвищення кваліфікації, виду, форми чи напряму, за якими педагогічний працівник пройшов підвищення кваліфікації.

Іншими словами, Положення не розрізняє години підвищення кваліфікації для різних педагогічних посад, а встановлює лише їх мінімальну кількість упродовж 5 років перед атестацією.

Згідно зі статтями 50, 59 Закону України " Про освіту" підвищення кваліфікації є необхідною умовою атестації педагогічного працівника. За результатами атестації визначається відповідність педагогічного працівника займаній посаді, присвоюються або підтверджуються кваліфікаційні категорії, присвоюються педагогічні звання. Рішення атестаційної комісії може бути підставою для звільнення педагогічного працівника з роботи в порядку, встановленому законодавством. За результатами атестації педагога незалежно від обсягу його педагогічного навантаження (кількості навчальних предметів (інтегрованих курсів, дисциплін) атестаційною комісією встановлюється його відповідність або невідповідність займаній посаді.

Можна прийти до висновку, що внаслідок відмови педагогічного працівника від проходження курсів підвищення кваліфікації, він може бути визнаним атестаційною комісією таким, що не відповідає займаній посаді.

Якщо атестаційна комісія ухвалить рішення про невідповідність педагогічного працівника займаній посаді, керівник закладу освіти може розірвати трудовий договір із додержанням вимог законодавства про працю.

Керівник закладу освіти може (але не зобов'язаний) ухвалити рішення про звільнення такого працівника згідно з пунктом 2 статті 40 Кодексу законів про працю України. Водночас питання притягнення до дисциплінарної відповідальності вже поза межами компетенції атестаційної комісії.
6. Згідно з новим Положенням про атестацію, вчитель вищої категорії повинен мати освітній рівень "магістр". Чи для підтвердження вищої категорії (а не отримання) також треба мати магістратуру?
Відповідно до пункту 3 розділу III Положення за результатами атестації педагогічного працівника незалежно від обсягу його педагогічного навантаження (кількості навчальних предметів (інтегрованих курсів, дисциплін) встановлюється його відповідність або невідповідність займаній посаді та присвоюється (не присвоюється) кваліфікаційна категорія або підтверджується (не підтверджується) раніше присвоєна кваліфікаційна категорія.

Згідно з пунктом 7 розділу II Положення атестаційна комісія I рівня ухвалює рішення про присвоєння (підтвердження) кваліфікаційних категорій і педагогічних звань або про відмову в такому присвоєнні (підтвердженні).

Єдині вимоги до педагогічних працівників вищої кваліфікаційної категорії, що на сьогодні передбачені Положенням, це освітній рівень магістр (освітньо-кваліфікаційний рівень спеціаліст), стаж роботи на посадах педагогічних працівників не менше ніж сім років.

7. Учитель знаходиться за кордоном без збереження заробітної плати. У 2024 році в нього чергова атестація. Чи можна такому працівнику перенести чергову атестацію на 1 рік (школа не на території бойових дій)? 8. Чи можна не атестуватися, якщо я пенсіонер, останній рік працюю в школі й наступного року не планую продовжувати працювати?
Відповідно до пункту 7 розділу III Положення в разі тимчасової непрацездатності педагогічного працівника, який атестується, або настання інших обставин, що не залежать від його волі та перешкоджають проходженню ним атестації, проведення атестації або окремих засідань атестаційної комісії має бути перенесено за рішенням відповідної атестаційної комісії до припинення таких обставин, але не більше ніж на один рік. У такому випадку за педагогічним працівником зберігається раніше присвоєна кваліфікаційна категорія (педагогічне звання) до проходження ним атестації.

Новий порядок проходження чергової атестації не передбачає здійснення будь-яких обов'язкових дій із боку педагогічного працівника, зокрема подання ним заяви чи будь-яких інших матеріалів, особистої присутності на засіданні атестаційної комісії. Документи, які зберігаються в особовій справі педагогічного працівника, не подаються до атестаційної комісії, яка створена в закладі освіти, у якому зберігається особова справа.
Зважаючи на викладене, перенесення чергової атестації не має сенсу, а її проведення не залежить від бажання педагогічного працівника, що підлягає атестації. Володимир Божинський, науковий співробітник Аналітичного центру "ОсвітАналітика" Київського університету імені Бориса Грінченка, спеціально для "Нової української школи" Цей матеріал був представлений ГО "Смарт освіта" в рамках Програми сприяння громадській активності "Долучайся!", що фінансується Агентством США з міжнародного розвитку (USAID) та здійснюється Pact в Україні. Зміст матеріалу є винятковою відповідальністю Pact та його партнерів і не обов'язково відображає погляди USAID або уряду США. Титульне ілюстративне фото: гімназія №107 "Введенська", Київ, авторка - Марія Брикимова, ГО "Смарт освіта"

# data[].attributes.attachment_link.title
Відповідаємо на питання про атестацію педагогів відповідно до нового Положення | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
Як відомо, 1 вересня 2023 року Типове положення про атестацію педагогічних працівників, затверджене наказом МОН від 6 жовтня 2010 року

# data[].attributes.attachment_link.title
розподіл доручень

# data[].attributes.headline
"Застосування новітніх підходів при організаціїї навчальної діяльності молодших здобувачів освіти"

# data[].attributes.subject
"Застосування новітніх підходів при організаціїї навчальної діяльності молодших здобувачів освіти"

# data[].attributes.body
Коваленко О.О.

# data[].attributes.attachment_link.title
Відкритий урок. Математика.

# data[].attributes.headline
Олімпіада з математики

# data[].attributes.subject
Олімпіада з математики

# data[].attributes.attachment_link.title
протокол олімпіади (2)

# data[].attributes.attachment_link.title
Олімпіадне завдання для учнів 4

# data[].attributes.attachment_link.title
Завдання II туру математичної олімпіади для 4

# data[].attributes.headline
Войцеховська С.Г.

# data[].attributes.subject
Войцеховська С.Г.

# data[].attributes.attachment_link.title
Використання інтерактивних методів навчання на уроках української мови

# data[].attributes.headline
Войцеховська С.Г. 2 - В клас

# data[].attributes.subject
Войцеховська С.Г. 2 - В клас

# data[].attributes.headline
Формування успішної особистості засобами інноваційних технологій.

# data[].attributes.subject
Формування успішної особистості засобами інноваційних технологій.

# data[].attributes.body
Горобченко І.М.

# data[].attributes.headline
Слюсаренко Л.В.

# data[].attributes.subject
Слюсаренко Л.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
Діяльнісний підхід

# data[].attributes.headline
Сучасні інноваційні технології
у процесі навчання математики
в початковій школі 
в умовах НУШ

# data[].attributes.subject
Сучасні інноваційні технології
у процесі навчання математики
в початковій школі 
в умовах НУШ

# data[].attributes.body
Герасимова В.

# data[].attributes.headline
Вечірка з плюшевим другом

# data[].attributes.subject
Вечірка з плюшевим другом

# data[].attributes.body
Герасимова В.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
Вечірка з плюшевим другом

# data[].attributes.headline
Годунко Р.В.

# data[].attributes.subject
Годунко Р.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
особливості організації освітнього процесу в інклюзивному ..

# data[].attributes.headline
Розвиток пізнавальної активності здобувачів освіти на уроках інтегрованого курсу «ЯДС»

# data[].attributes.subject
Розвиток пізнавальної активності здобувачів освіти на уроках інтегрованого курсу «ЯДС»

# data[].attributes.body
Зернова Н.О.

# data[].attributes.attachment_link.title
розвиток пізнавальної активності здобувачів освіти на уроках інтегрованого курсу «ЯДС»

# data[].attributes.attachment_link.title
Про фомування компетентності спілкування рідною мовою на основі педагогіки партнерства

# data[].attributes.headline
Слюсаренко Л.В.

# data[].attributes.subject
Слюсаренко Л.В.

# data[].attributes.headline
Слюсаренко Л.В.

# data[].attributes.subject
Слюсаренко Л.В.

# data[].attributes.attachment_link.title
додавання виду 45+30

# data[].attributes.headline
Зайченко Н.А.

# data[].attributes.subject
Зайченко Н.А.

# data[].attributes.headline
Зайченко Н.А.

# data[].attributes.subject
Зайченко Н.А.