# data[].attributes.attachment_caption
Antiikin Rooman maalauksista ollaan löydetty todisteita aikaisesta sairaanhoidosta.

# data[].attributes.body
Terveyden ja sairauden käsitykset ja ymmärrys sidottuna myyttisiin selityksiin ja yliluonnollisiin voimiin.

Hoitomenetelmät: Uskottiin yliluonnollisten voimien vaikutukseen, ja hoidot sisälsivät rituaaleja, uhrauksia ja loitsuja.

# data[].attributes.body
Ensimmäisiä merkkejä sairaanhoidosta on myöhemmin löydetty niin maalauksista kuin veistoksista Rooman ja Kreikan alueelta.

# data[].attributes.attachment_caption
Hyvin säilynyt veistos antiikin Kreikan alueelta, veistoksessa uskotaan olen sen aikainen parantaja.

# data[].attributes.body
Hippokrateen vala ja luonnonfilosofia ohjasivat lääketieteen kehitystä.

Hoitomenetelmä: Hoito sisälsi yrttilääkkeitä, hierontaa, ruokavalion muutoksia ja lepoa.

# data[].attributes.body
Hippokrates oli antiikin Kreikan lääkäri. Hänen merkittävin panos lääketieteeseen oli Hippokrateen valan kehittäminen, joka on edelleen lääkärietiikan perustana. Hippokrates korosti luonnon tasapainon merkitystä terveydelle ja kehitti humoraaliteorian, jonka mukaan sairaudet johtuivat kehon nesteiden epätasapainosta. Hänen kirjalliset teoksensa Hippokraattiset kirjoitukset, ovat varhaisen lääketieteellisen tiedon perustana.

# data[].attributes.attachment_caption
Pappeja ja muita uskontoon yhdistettyjä ihmisiä parantamassa sairasta.

# data[].attributes.body
Kirkko ja uskonnolliset instituutiot dominoivat lääketiedettä.

Käsitys sairauksien syistä liittyi usein syntiin ja Jumalan rangaistukseen.

Hoitomenetelmät: Uskonnolliset rituaalit, rukoukset, verenpurkaukset, yrttilääkintä ja vasta-aineiden käyttö, kuten hopeavettä, käärmeenmyrkkyä ja lyijyvalmisteita.

# data[].attributes.attachment_caption
Renessanssin aikaan Euroopassa lisääntyi tietous sairauksista ja taudeista.

# data[].attributes.body
Lääketieteellinen tiede alkoi erottua uskonnollisista selityksistä.

Anatomian ja fysiologian tutkimus alkoi kehittyä.

Hoitomenetelmät: Leikkauksia tehtiin yhä enemmän, mutta ilman kivunlievitystä. Hygieniastandardit olivat alhaiset, mikä lisäsi infektioiden riskiä.

# data[].attributes.attachment_caption
Andreas Vesaliuksesta löytyy paljon maalauksia ja muraaleja, mikä kertoo hänen vaikutuksesta ihmisiin omana aikanaan.

# data[].attributes.body
Andreas Vesalius oli 1500-luvun anatomian pioneeri, joka tunnetaan parhaiten teoksestaan "De humani corporis fabrica" (Ihmiskehon rakenteesta), joka oli ensimmäinen laaja ja tarkka kuvaus ihmisen anatomisista rakenteista. Hänen työnsä oli merkittävä edistysaskel anatomian tutkimuksessa ja vaikutti suuresti lääketieteen kehitykseen. Vesalius syntyi vuonna 1514 Brysselissä ja jatkoi opintojaan Leuvenin ja Pariisin yliopistoissa.

# data[].attributes.attachment_caption
Valistuksenaikaan tiede ja tietous kasvoi ja myös lääketiede muiden tieteiden ohella nousi uuteen nousuun.

# data[].attributes.body
Lääketieteellinen ajattelu alkoi perustua enemmän tieteelliseen näyttöön.

Rokotukset ja hygieniakäytännöt alkoivat yleistyä.

Hoitomenetelmät: Verenvuotoa käytettiin edelleen, mutta rokotukset alkoivat vähitellen korvata vanhoja hoitomuotoja, erityisesti tartuntatautien torjunnassa.

# data[].attributes.body
Edward Jenner oli brittiläinen lääkäri, joka keksi rokotuksen. Hän syntyi vuonna 1749 ja opiskeli Lontoon St. George's Sairaalassa. Vuonna 1796 Jenner rokotti terveen pojan lehmänrokkoviruksella ja osoitti, että se suojasi poikaa rokolta. Tämä johti rokotuksen keksimiseen. Aluksi Jennerin työtä vastustettiin, mutta rokotus osoittautui pian tehokkaaksi ja alkoi laajasti hyväksyttyyn käyttöön.

# data[].attributes.attachment_caption
Kehitystä teollisuusmaissa huimasti, mutta uusia tauteja ja sairauksia. Vaikeuksia ja onnistumisia.

# data[].attributes.body
Lääketiede alkoi hyötyä teknologian kehityksestä, kuten mikroskoopin keksimisestä.

Antiseptiset menetelmät ja moderni leikkaustekniikka kehitettiin.

Hoitomenetelmät: Kirurgit alkoivat käyttää aseptisia menetelmiä leikkauksissa, mikä vähensi infektioiden riskiä. Lisäksi kloroformi ja muut anestesia-aineet otettiin käyttöön kivunlievitykseen.

# data[].attributes.attachment_caption
Maalaus oman aikansa huippu keksijästä, jonka keksinnöistä nautimme edelleen.

# data[].attributes.body
Louis Pasteur oli ranskalainen tiedemies, syntynyt vuonna 1822. Hän teki merkittäviä löytöjä mikrobien roolista sairauksissa. Pasteur kehitti pastöroinnin, joka estää ruoan pilaantumisen ja tartuntataudit. Hän myös kehitti ensimmäisen tehokkaan rabiesrokotteen vuonna 1885. Pasteurin työ mullisti lääketieteen ja häntä pidetään yhtenä tärkeimmistä tiedemiehistä lääketieteen historiassa.

# data[].attributes.attachment_caption
1900-luvun alussa käytettyjä lääkkeitä ja muita kotihoidon välineitä.

# data[].attributes.body
Antibiootit ja rokotukset mullistivat infektiotauteja vastaan taistelemisen.

Psykiatriassa alkoi siirtyminen kohti modernimpia hoitomuotoja ja psykoterapiaa.

Hoitomenetelmät: Antibiootteja alettiin käyttää laajasti infektioiden hoidossa, mikä oli merkittävä askel taistelussa bakteeri-infektioiden kanssa.

# data[].attributes.attachment_caption
Alexander Fleming eli aikana jolloin myös alettiin valokuvaamaan ja videoimaan tieteitä. Flemingistä löytyy siis paljon enemmän materiaalia kuin aikaisemmista tutkijoista.

# data[].attributes.body
Alexander Fleming oli skotlantilainen lääkäri ja mikrobiologi, joka löysi penisilliinin vuonna 1928. Penisilliiniä pidetään ensimmäisenä antibioottina, ja sen löytö mullisti lääketieteen, mahdollistaen tehokkaan hoidon infektiosairauksiin. Fleming sai Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 1945 penisilliinin keksinnöstä.

# data[].attributes.attachment_caption
Tarkkaa, tutkittua ja hygieenistä, 2000-luvun terveydenhoito kolmessa sanassa.

# data[].attributes.body
Genomitutkimus ja molekyylibiologia ovat vallankumouksellisia terveydenhoidon lähestymistapoja.

Teknologian, kuten tekoälyn, käyttö terveydenhuollossa kasvaa merkittävästi.

Hoitomenetelmät: Yksilöllisempiä hoitomuotoja kehitetään, kuten geeniterapioita ja kohdennettuja lääkkeitä, jotka perustivat yksilön geneettisen profiilin. Lisäksi telelääketiede ja etähoitojen käyttö lisääntyivät.

# data[].attributes.attachment_caption
Ensimmäisen kerran kaksi naistutkijaa ottavat yhdessä vastaan Nobelin palkinnon.

# data[].attributes.headline
Emmanuelle Charpentier ja Jennifer Doudna

# data[].attributes.subject
Emmanuelle Charpentier ja Jennifer Doudna

# data[].attributes.body
Emmanuelle Charpentier (1968) on ranskalainen molekyylibiologi. Jennifer Doudna (1964) on amerikkalainen biokemisti. Heidän merkittävin saavutuksensa on CRISPR-Cas9-tekniikan kehittäminen, joka mahdollistaa tarkan geenien muokkauksen. Vuonna 2012 he julkaisivat tutkimuksen, jossa he esittelivät CRISPR:n mahdollisuudet geenisilmukan tarkkaan leikkaamiseen ja muokkaamiseen.