# data[].attributes.body
Siinä mainitaan ydenvertaisuuslaista ja tasa-arvolaista, että "Kummankaan lain oikeussuojakeinot eivät ole samalla tavoitn käytettävissä koko lain soveltamisalalla." Mitä tällä tarkoitetaan?

V: Esimerkiksi tasa-arvolaissa mahdollistetaan yhtenä oikeussuojakeinona asian saattaminen tasa-arvo ja yhdenvertaisuuslautakunnan käsiteltäväksi. Mitä tahansa tasa-arvolain asiaa ei kuitenkaan voi viedä lautakunnan käsiteltäväksi, vaan keino on mahdollista vain tiettyjä tasa-arvolain säännöksiä koskevissa asioissa. Oikeussuojakeinot eivät siten ole käytettävissä samalla tavoin koko lain soveltamisalalla. -Salla

# data[].attributes.headline
Onko kulttuurinen feminismi ja kulttuurinen naisliike eri asioita?

# data[].attributes.subject
Onko kulttuurinen feminismi ja kulttuurinen naisliike eri asioita?

# data[].attributes.body
Naisliike on ns. kattotermi, jonka alle myös feminismin voidaan katsoa kuuluvan, mutta niitä käytetään myös jossain määrin synonyymeinä. Feminismillä voidaan myös ajatella tarkoitettavan taustalla vaikuttaa aatetta ja naisliikkeellä ”toimintaa.” Kirjoittaja käyttää mielestäni kuitenkin kulttuurista naisliikettä ja kulttuurista feminismiä tässä aikalailla synonyymeinä. -Salla

# data[].attributes.body
Onko Niemen näkemyksen mukaan sukupuolioikeuden haaste oikeustieteelle siis metodinen vai oikeusteoreettinen viimeisen kappaleen perusteella? Vai molempia..?

V: Kysmykset metodista voidaan katsoa kuuluvan oikeusteorian alaan, joten siten voisi vastata että sekä että. -Salla

# data[].attributes.body
Hei! Voisitko avata, mitä näillä tarkoitetaan tässä artikkelissa?

V: Tässä artikkelissa niillä tarkoitetaan sitä mitä yleisesti niillä esim. sukupuolen tutkimuksessa tarkoitetaan. Sosiaalinen sukupuoli tarkoittaa biologisten piirteiden ulkopuolelle jääviä sukupuolen ilmiöitä. Sukupuolen sosiaalisen konstruktoitumisen voisi ajatella ilmentävän sukupuoliin liittyvien  käsitysten ja ilmaisujen, mm. kulttuuristen alkuperien esiintymistä ihmissuhteiden ja ryhmien sosiaalisten vuorovaikutusten yhteydessä. Oliko joku tietty kohta vielä mikä jäi vaivaamaan? -Salla

# data[].attributes.headline
Kotihoidon tuki osana sukupuolijärjestelmää s. 1028

# data[].attributes.subject
Kotihoidon tuki osana sukupuolijärjestelmää s. 1028

# data[].attributes.body
"kotihoidon tuki osana sukupuolijärjestelmää ja naisten & lasten oikeuksien järjestämistä lainsäädännössä heijastaa eräänlaista naiskulttuurisen naisidentiteetin ilmentymänä"

Voisitko avata hiukan, että mitä tällä halutaan kertoa? En jotenkin osaa erottaa, miten tuo liittyy kyseisessä kappaleessa sen edellä mainittuihin asioihin...

Onko tässä vain kyse siitä, että mitä vaikutuksia kulttuurisella naisliikkeellä on ollut Suomen oikeustietteelle / oikeudelle?

V: Juuri näin, Niemi pitää sitä yhtenä kulttuurisen feminismin ilmentymänä kansallisessa lainsäädännössä. -Salla

# data[].attributes.headline
Svenssonin näkemys genus-käsitteen vallanjaosta ja kolmannen aallon feminismi

# data[].attributes.subject
Svenssonin näkemys genus-käsitteen vallanjaosta ja kolmannen aallon feminismi

# data[].attributes.body
Hei, tässä mietin, voisiko Svensson 1997 teoksessa julkaistu näkemys siitä, että vallanjakosuhde on olemassa kaikilla tasoilla eli yhteiskunnallisella tasolla, kommunikaation tasolla ja yksilöiden välillä liittää myös kolmannen aallon feminismiin, joka alkoi 1990-luvulla? Itse näkisin, että erityisesti tuon kommunikaation ja yksilöiden välisen vallanjaon suhteet voitaisiin liittää sukupuolen näkemiseen sosiaalisena konstruktiona myös yksilöntasolla, kun kyse on sosiaalisesta kanssakäymisestä, jossa ihmiset tekevät sosiaalisessa tilanteessa oletuksen kumpaan toisista yleisesti hyväksytyistä kategorioista joku kuuluu vain esim: sukupuoli-identiteettiin liittyvän perfomanssin perusteella ja käyttävät sen perusteella sukupuolijärjestelmästä saamaa valtaansa kanssakäymisessä. Eli siis voiko Svenssonin näkemystä vallanjaosta nähdä osana kolmannen aallon konstruktionista käsitettä sukupuolesta sen julkaisuajankohdan (1997) ja noiden yhteyksien perusteella, koska yksilöt perustavat yleensä sukupuolijärjestelmästä saadun oikeuden vallankäyttöön havanoimalla mitä sosiaalisen konstruktion luomia normeja liittyen sukupuolen ilmaisuun toinen noudattaa?

# data[].attributes.headline
Vastaus kysymykseen: Svenssonin näkemys genus-käsitteen vallanjaosta ja kolmannen aallon feminismi

# data[].attributes.subject
Vastaus kysymykseen: Svenssonin näkemys genus-käsitteen vallanjaosta ja kolmannen aallon feminismi

# data[].attributes.body
(Vastaus erillisessä postauksessa, en päässyt muokkaamaan alkuperäistä postausta.)

Kiitos hyvästä ja analyyttisestä kysymyksestä! Varsinaiseen kysymykseen ("Voiko Svenssonin näkemystä vallanjaosta nähdä osana kolmannen aallon konstruktionistista käsitettä sen julkaisuajankohdan [1997] ja noiden yhteyksien perusteella --?") liittyen pohdit ja argumentoit asiaa hyvin omassa viestissäsi. Minusta kysymyksen mukaisen väitteen voi kyllä esittää, ja perustella sitä esimerkiksi niillä argumenteilla, joita viestissäsi kuvasitkin.

Artikkelin s. 1031 Niemi toteaa, että (Gunnarssonin ja) Svenssonin tieteenteoreettiset sitoumukset vastaavat pitkälti kolmannen aallon feministisen tutkimuksen tieteenteoreettisia sitoumuksia. Tästä voisi mahdollisesti saada lisätukea sille ajatukselle, että myös Svenssonin näkemyksen vallanjaosta voisi nähdä osana kolmannen aallon konstruktionista sukupuolikäsitystä. Olennaista on kuitenkin sisäistää ja muistaa ensisijaisesti se, mitä näkemyksiä Niemi tai hänen referoimansa muut tutkijat artikkelissa esittävät. Niemi kommentoi em. tavalla nimenomaan Gunnarssonin ja Svenssonin yhteistä teosta (Genusrättsvetenskap, 2009).

(Toisen ja kolmannen aallon feminismin ajallisesta sijoittumisesta sivuhuomiona, että toisen aallon feminismin voidaan nähdä ulottuneen myös 1990-luvun puolelle (näin esim. Niemi itse toisessa artikkelissaan Naisia, miehiä ja sukupuolia (Tieteessä tapahtuu, 1/2013). Tähän liittyen painotan kuitenkin, että pääsykoemateriaalin ulkopuolisia asioita ei tarvitse osata, ja kokeessa vastataan pääsykoemateriaalin perusteella.)

Yleisesti vielä valintakokeeseen ja kysymykseen liittyen: Oikiksen valintakokeessa on perinteisesti painotettu sitä, että kirjojen (tai tässä artikkelin) sisältö on hallussa juuri sillä tavalla, kuin se on esitetty valintakoemateriaalissa. Ensisijaisesti siis varmistaisin, että osaat ja muistat varmasti sen, mitä artikkelissa sanotaan aiheesta. Artikkelissa kuvaus Svenssonin näkemyksestä vallanjakosuhteesta on sijoitettu toisen aallon feminismin yhteyteen. Tämän lisäksi ei tietenkään haittaa, jos sinulla herää artikkelista omaa jatkopohdintaa. Muistutan kuitenkin vielä, että oikeustieteellisen valintakokeessa myöskään esseetehtävät eivät tyypillisesti ole olleet kovin soveltavia, vaan mittaavat lähtökohtaisesti sitä, että hakija osaa kertoa esseen aiheesta samalla tavoin, kuin siitä on pääsykoemateriaalissa kerrottu.
-Mirjami

# data[].attributes.body
Mitä asioita tulisi nostaa esille että saa hyvän vastauksen "Mikä vaikutus sukupuolentutkimuksella ja feministisillä liikkeillä on ollut sukupuolioikeuteen?" kysymykseen?
Lähinnä ongelmia aiheuttaa se, että feministisistä liikkeistä on puhuttu sukupuolentutkimuksen kehityksen kontekstissa niin en osaa ajatella niitä tällä tavalla

# data[].attributes.headline
Vastaus kysymykseen: Mitä asioita tulisi nostaa esille että saa hyvän vastauksen "Mikä vaikutus sukupuolentutkimuksella ja feministisillä liikkeillä on ollut sukupuolioikeuteen?" kysymykseen

# data[].attributes.subject
Vastaus kysymykseen: Mitä asioita tulisi nostaa esille että saa hyvän vastauksen "Mikä vaikutus sukupuolentutkimuksella ja feministisillä liikkeillä on ollut sukupuolioikeuteen?" kysymykseen

# data[].attributes.body
(Vastaus erillisessä postauksessa, en päässyt muokkaamaan alkuperäistä postausta.)

Kysymystä voisi minusta lähestyä erityisesti artikkelin lukujen 3, 4 ja 6 pohjalta. Jos valintakokeeseen tulisi tällainen kysymys, keskeistä olisi todennäköisesti hahmottaa, mitä vaiheita sukupuolentutkimuksen ja feministisen liikkeen historiassa on ollut, ja mikä vaikutus näillä on ollut oikeudellisessa kontekstissa. Esimerkiksi, mitä lainsäädännössä tai oikeustieteen kentällä muutoin on tapahtunut slloin, kun feministisessä liikkeessä on ollut käynnissä tietty vaihe X? Tai, miten sukupuolentutkimuksesta peräisin olevat ajatukset ja metodit, joita artikkelissa kuvataan, ovat näkyneet, tai millaisia kysymyksiä ne ovat herättäneet oikeustieteen piirissä (artikkelin mukaan)? Alla muutama nosto sen pohjalta, miten itse lähtisin kysymykseen vastaamaan. (Oletuksena tässä, että kysymyksen muotoilu "sukupuolioikeus" viittaa laajempaan "sukupuoli ja oikeus" -otsikon alle menevään kokonaisuuteen, eikä kapeammin pelkästään Gunnarssonin ja Svenssonin esittämään näkemykseen sukupuolioikeustieteestä (genusrättsvetenskap), jota artikkelissa myös kuvataan.)

- Ensimmäisen aallon feminismi: Tasa-arvon ja muodollisten oikeuksien tavoittelu, esim. naisten äänioikeus. Niemi: "Ensimmäisen aallon tasa-arvoajattelu on nykyisin kovaa juridiikkaa" ja viittaus syrjinnän vastaiseen oikeuteen (luku 6) --> Ensimmäisen aallon tasa-arvoajattelusta on tullut "kovaa juridiikkaa".
- Toisen aallon feminismi: Keskeinen oivallus, että muodollisesti tasa-arvoiset oikeudet eivät tuoneet tosiasiallista tasa-arvoa. Vaikutuksena oikeustieteeseen mm. oikeusjärjestyksen tarkastelu naisnäkökulmasta (tietystä näkökulmasta tarkastelu voi toimia oikeustieteessä metodisena välineenä). Naisnäkökulmaan liittyvä kehitysoptimismi (usko siihen, että asiat voivat muuttua), oikeustieteessä seurauksena esim. ohjeistaminen sukupuolivaikutusten arviointiin lainsäädännössä ja tasa-arvokysymyksiä koskevia asioiden vieminen tuomioistuimeen legaalistrategiana. Ajatus siitä, että tasa-arvon edistäminen vaatii aktiivisia toimenpiteitä, ja vaikutuksena esim. näiden vieminen toimenpiteiksi/velvoitteiksi tasa-arvolakiin.
- Kolmannen aallon feminismi: Näkemys sukupuolesta sosiaalisena konstruktiona, vaikutuksia oikeustieteeseen mm. sen haastaminen, että sääntely perustuu sukupuolten erotteluun kahtena kategoriana. Intersektionaalisuus työkaluna, jolla voidaan perustella esim. eri syrjintäperusteita koskevan lainsäädännön yhtenäistämistä.

Kannattaa tutustua myös artikkelin luentodioihin (Moodlessa), jotka minusta avaavat aihetta hyvin. - Mirjami

# data[].attributes.body
Löyty!

# data[].attributes.body
Kun tässä nyt yhtenä osana mainitaan syrjinnän vastainen oikeus, niin siellä on kohta "EU:n perussopimukseen ja perustuslakiin sisältyviä syrjintäkieltoja täsmennetään syrjintää koskevissa direktiiveissä. Syrjintä täsmentyy välittömään ja välilliseen..."
Kun materiaalien toisessa artikkelissa esim. kerrotaan välittömän syrjinnän käsite auki, saisiko siitä pisteen (tai olisiko tämän käsitteen selittäminen esseessä välttämättömyys pisteen saamiselle) jos vaikka esseen kysymys olisi ns. selvästi liittyvä tähän "Oikeus ja sukupuoli" teemaan mutta esseessä olisi aiheellista käydä läpi syrjinnän välistä oikeutta?

Todennäköisesti voisi saada pisteen, tai ei ole poissuljettua, että tehtävissä pitäisi yhdistellä tietoja eri artikkeleista. Toki jos kysymyksessä osoitettaisiin selkeästi että koskee "oikeus ja sukupuoli" artikkelia, ei toisen artikkelin tietoja voitaisi vaatia -Salla

# data[].attributes.body
Artikkelin sivulla 1033 lukee "Yhdenvertaisuuslaissa puolestaan toimintaa arvioidaan sen tarkoituksen mukaan, ja jos tarkoitus on hyväksyttävä ja keinot oikeasuhtaisia, toimintaa ei pidetä syrjintänä. Tietyissä tilanteissa tällainen oikeuttaminen ei ole mahdollista eikä etnisen alkuperän perusteella ollenkaan" Ja alaviitteessä 46 "Positiivinen erityiskohtelu 9 §:n perusteella ryhmän aseman parantamiseksi pykälässä mainituin perustein voi kuitenkin olla mahdollista" En ymmärrä tätä kohtaa, tai jotenkin tuon alaviitteen kanssa kuulostaa ristiriitaiselta?

V: Hei, selkeyttäisikö jos luet yhdenvertaisuuslain 9 ja 11 §:t?

YVL 11 §:
Erilainen kohtelu ei ole syrjintää, jos kohtelu perustuu lakiin ja sillä muutoin on hyväksyttävä tavoite ja keinot tavoitteen saavuttamiseksi ovat oikeasuhtaisia.

Erilainen kohtelu on kuitenkin oikeutettua siinäkin tapauksessa, että kohtelun oikeuttamisperusteista ei ole säädetty, jos kohtelulla on perus- ja ihmisoikeuksien kannalta hyväksyttävä tavoite ja keinot tavoitteen saavuttamiseksi ovat oikeasuhtaisia. Tätä säännöstä ei kuitenkaan sovelleta, kun kyse on:

1) julkisen vallan käytöstä tai julkisen hallintotehtävän hoidosta;

2) itsenäisen ammatin tai elinkeinon harjoittamisen edellytyksistä taikka elinkeinotoiminnan tukemisesta;

3) koulutuksen, mukaan lukien erikoistumis- ja uudelleenkoulutuksen, tai ammatillisen ohjauksen saamisesta;

4) jäsenyydestä tai toiminnasta työntekijä- tai työnantajajärjestössä tai muussa järjestössä, jonka jäsenillä on tietty ammatti, taikka järjestön antamista etuuksista;

5) erilaisesta kohtelusta etnisen alkuperän perusteella.

9 §: Sellainen oikeasuhtainen erilainen kohtelu, jonka tarkoituksena on tosiasiallisen yhdenvertaisuuden edistäminen taikka syrjinnästä johtuvien haittojen ehkäiseminen tai poistaminen, ei ole syrjintää.
- - - -

Eli siis tuo 11 §:n 2 momentti ei voi tulla sovellettavaksi etnisen alkuperän perusteella (boldatut kohdat) tai muissa 1-4 kohdissa säädetyissä tilanteissa, mutta positiivinen erityiskohtelu voi tulla kyseeseen silloinkin.
-Salla

# data[].attributes.headline
Sukupuolen uusintaminen (reproduktio) s. 1031

# data[].attributes.subject
Sukupuolen uusintaminen (reproduktio) s. 1031

# data[].attributes.body
Mitä tarkoitetaan lauseella "Genus-teoriassa sukupuoli nähdään yhteiskunnallisena rakenteena, jonka uusiutumisen ja sosiaalisen tuottamisen analyysi on keskeinen tutkimustehtävä." Eikö juuri Genusrättsvetenskap -teokselle ollut ominaista kaksinapainen sukupuolikäsitys, eikä sukupuoli sosiaalisesti konstruoituna..?

V: Kyllä juuri näin. Nämähän eivät sinänsä sulje toisiaan pois, eli genus-teoriassa keskeistä on sen analysointi, miten esim. "naiseutta" sosiaalisesti tuotetaan. -Salla

# data[].attributes.body
Toiveena olisi saada monivalintatehtäviä + muita tehtäviä oppimisen tueksi

V: Jes, laitan toivetta tehtävän laatijoille! Tehdään myös monivalintatyylinen harjoitus luennolla! -Salla

# data[].attributes.body
Luennoilla olisi kiva saada tähänastista laajemmin esimerkiksi nostoja artikkelin keskeisistä asioista. Täsmällistä opettelua vaativat kohdat ja mm. mahd. esseekysymykseen tulevia otteita voisi täten hahmottaa paremmin. Lisäksi tärkeät alaviitteet helpottaisivat poimittuina, niin saisi omille havainnoille tukea ja lisäyksiä, jos ei ole itse huomannut jollekin antaa riittävää painoarvoa!

V: Selvä, koitetaan keskittyä tähän luennoilla! :) -Salla

# data[].attributes.body
koko kappale on vaikeaselkoinen, mikä on sen ydinpointti?

V: Luvussa kuvataan se, miten Gunnarsson ja Svensson määrittelevät sukupuolioikeutta oikeudenalana tai tieteenalana (sukupuolioikeustiede eli genusrättsvetenskap). Tärkeää on osata genusrättsvetenskapista ainakin:
- Sen suuntaukset ja niiden sisältö (naisoikeus, feministinen perspektiivi, sukupuoli ja oikeus) (kappaleessa  1)
-Sen yhteys tasa-arvopolitiikkaan (kappaleessa 2)
-Sen tehtävä ja merkitys (kappaleessa 3)
-Miten se haastaa/kritisoi perinteistä oikeustieteen tutkimusta, mm. neutraliteetti, objektiivisuus (kappaleessa 4)
- Miten se lähestyy tutkimuskohdettaan ja mihin se kohdistuu (kappaleessa 5 ja 6)
Voidaan käsitellä tätä myös luennolla! :) -Salla

# data[].attributes.body
Voidaanko 1. aallon tasa-arvon tavoittelua kutsua myös liberaaliksi feminismiksi (s. 1038)?

V: Ensimmäisen aallon feministinen liike(liikkeet) perustuivat pääosin liberaalifeministiselle aatteelle eli niin kutsutulle tasa-arvon aatteelle, jonka pyrkimyksenä oli yhtäläisten oikeuksien saavuttaminen naisille. -Salla

# data[].attributes.body
Genusrättsvetenskap -kappaleen läpikäynti tarkemmin, ja siihen liittyvien suuntauksien erot, linkitykset toisiinsa, mikä liittyy mihinkin

V: Jes, paneudutaan erityisesti tähän luennolla! - Salla

# data[].attributes.body
artikkelin sivun 1033 alaviitteissä mm. nro 41 on listattu syrjintää ehkäiseviä tai tasa-arvoa edistäviä dirketiivejä, pitääkö ne osata sanasta sanaan

Hei, en voi sanoa että ei tarvitse osata, koska lähtökohta on että mitä vaan voidaan kysyä. En kuitenkaan itse opettelisi niitä sanasta sanaan, mutta yrittäisin muistaa ne näin tai ainakin ilman numeroita luettelona:

-Yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskeva direktiivi (2000/78/EY)
-Rotusyrjintädirektiivi (2000/43/EY)
-Työelämän tasa-arvodirektiivi (2006/54/EY)
-Palveludirektiivi (2004/113/EY)
-Sosiaaliturvadirektiivi (79/7/ETY)

Eli en ihan ensimmäisenä niiden opetteluun käyttäisi aikaa. Toki jos kaikki muu on jo hanskassa niin mikäs siinä jos nämäkin opettelee.

-Salla

# data[].attributes.body
Kirjassa on vaikeasti ja hajanaisesti esitetty tuo intesektionaalisuuden määritelmä. Voidaanko tämä jäsentää johonkin yksinkertaisempaan muotoon? Ymmärsin, että se liittyy jotenkin moniperusteiseen syrjintään

V: Intersektionaalisuus tulee sanasta intersection; risteys, ja siihen viitataan moniperusteisen syrjinnän yhteydessä kuvaamaan eri syrjintäperusteiden "risteämistä" esim. etninen tausta ja sukupuoli. Artikkelissa halutaan tuoda intersektionaalisuuden käsite kuvaamaan sitä, että syrjintää ei voida typistää sukupuoleen, vaan sukupuolen lisäksi henkilön asemaan vaikuttavat myös muut erot, kuten etninen tausta, ikä, seksuaalinen suuntautuminen jne. -Salla

# data[].attributes.body
Tässä paljon sellaista, joka ei varsinaisesti oikeustiedettä. Myös materiaalina erilainen kun ei kirjoitettu pääsykoetta varten. Niin miten tätä kannattaa opetella? Tuntuu hankalalta hahmottaa, mitä voitaisiin kysyä.

V: Monivalintakysymyksiä tai oikein-väärin tehtäviä voi toki tulla mistä vaan. Esseekysymyksiä varten voisi olla hyvä hahmottaa ainakin esim.
-Miten Gunnarsson ja Svensson määrittelevät sukupuolioikeuden oikeudenalan
-Miten sukupuolioikeuden "oikeudenala" on kehittynyt ja mikä vaikutus sukupuolutentutkimuksella ja feministisillä liikkeillä on ollut siihen
-Mitä haasteita Niemi näkee sukupuolioikeudessa oikeudenalana ja mitä kritiikkiä hän kohdistaa siihen
-Mitä on syrjinnän vastainen oikeus, mitä siihen kuuluu, miten sitä voisi määrittää oikeudenalana jne.  -Salla

# data[].attributes.body
Artikkelissa sanotaan kuinka Svensson ja Gunnarsson näkevät sukupuolioikeustieteellä olevan selkeä tasa-arvopoliittinen tavoite, minkä vuoksi erottelu de lege lata ja de lege ferenda tutkimuksen välillä ei ole erityisen tärkeä. Mitä tällä tarkoitetaan?
(artikkelin sivu 1030)

V: Tällä tarkoitetaan sitä, että sekä de lege lata -tutkimus (voimassa olevaa oikeutta tutkiva) ja de lege ferenda (tulevaisuuden lainsäädäntöä tutkiva) pyrkivät samoihin tasa-arvopoliittisiin tavoitteisiin sukupuolioikeustieteessä. Muilla oikeudenalalla de lege lata -tutkimuksella ei välttämättä ole usein tämän kaltaisia tavoitteita, vaan ne pyrkivät pikemmin vastaamaan siihen miten oikeus on, ei siihen miten sen tulisi olla. De lege ferenda -tutkimus taas sisältää usein tälläisia kannanottoja siitä, miten oikeuden tulisi olla. Sukupuolioikeustieteessä näitä tutkimuksia ei ole välttämätöntä erottaa toisistaan, koska ne usein esittävät molemmat kannanottoja siitä, miten oikeuden tulisi olla, jotta se olisi tasa-arvoista; de lege lata- tutkimus siitä miten voimassa olevaa oikeutta tulisi tulkita ja de lege ferenda -tutkimus sitä miten oikeussäännösten tulisi tulevaisuudessa olla. - Salla

# data[].attributes.body
Onko kulttuurinen feminismi osa toisen aallon feminsimiä vain täysin oma alueensa?

V: Kulttuurinen feminismi on yksi merkittävin toisen aallon feministisen liikkeen taustalla vaikuttanut aate. Feminismin toiseen aaltoon voidaan katsoa liittyvän myös muitakin aatteita esimerkiksi radikaalifeminismi (jota artikkelissa ei siis mainita). -Salla

# data[].attributes.body
Tarkoitetaanko legaalistrategialla tapaa tuoda sukupuolen välistä eriarvoisuutta esille oikeudenkäynnissä tarkoituksena saada oikeuskäytännön avulla muutosta johonkin asiaan vai mitä legaalistrategialla tässä tarkoitetaan? (Artikkelin sivu 1026)

V: Jotakuinkin näin. Legaalistrategialla tarkoitetaan strategiaa, jossa pyritään osoittamaan jonkun asian lainmukaisuus ja siten oikeuttamaan ja edistämään asiaa voimassa olevan lainsäädännön perusteella. (Vrt. esim. poliittinen vaikuttaminen/poliittinen "strategia", jossa asian edistämiseksi pyritään aikaansaamaan lainsäädännön muutoksia) -Salla