# data[].attributes.body
Vainupea rand on kaunis looduslik sihtkoht Eesti põhjarannikul. See rand asub Lahemaa rahvuspargis ning pakub külastajatele mitmekesist loodust ja rahu. Vainupea rand on tuntud oma liivarandade, männimetsade ja kiviste kaljude poolest, mis muudavad selle maaliliseks paigaks mere ääres.. Vainupea rand on suurepärane koht matkamiseks ja looduse avastamiseks, kuna seal on mitmeid matkaradasid, mis viivad külastajad mereäärsetele kaljudele ja kaunitele vaateplatvormidele.

# data[].attributes.body
Simuna kraater on Eesti kuues suuruse poolest, läbimõõduga 8,5 meetrit. 1. juunil 1937 olid Kirde-Eesti elanikud tunnistajaks omapärasele loodusnähtusele. Idataevas nähti helendavat tulekera, mis sarnanes peaaegu Kuuga. See aeglustas ja muutus hõbevalgeks suitsupilveks, kaasas kauge pikse moodi mürin. Pilvekest ümbritsenud mustjad suitsuribad haihtusid silmapiirini ulatudes spiraalidena. Teadlased nimetasid seda boliidiks - suureks heledaks meteooriks, mis sisenes Maa atmosfääri. Boliid langes Viru-Roela lähedal plahvatades ja moodustades kraatri. Kraatri läbimõõt on 8,5 meetrit, sügavus 1,9 meetrit. Teadlased arvavad, et plahvatusel lagunes boliid mitmeks tükiks, mis kukkusid maa peale meteoriitidena. Simuna kraater võiks olla meie valla huviväärsus, mida tuleks korrastada ja viidastada külastajatele.

# data[].attributes.body
Mustoja rand asub Eestis, Lääne-Viru maakonnas, Vihula lähedal. See on üks populaarsemaid randu piirkonnas ning atraktiivne sihtkoht nii kohalikele elanikele kui ka turistidele.

Mustoja rand paikneb Lääne-Viru rannikul, mis on osa Balti mere äärest. See rand on tuntud oma loodusliku ilu poolest. Pikad liivarannad, mida ääristavad kaunid männimetsad, pakuvad suurepärast võimalust nautida mereäärset puhkust ja värsket õhku.

# data[].attributes.location_name
Kõrgemäe suusahüppetorn, Hüppemäe tee, Tõrma, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kõrgemägi on Tõrmas asuv metsa sees olev mägi. Mägi ei ole täiesti emakese looduse poolt valminud vaid on ka inimese kätetööd kasutatud. Kunagi oli mäel ka suusahüppetorn. Praegu saab mäe otsast nautida ilusat vaadet linnale ja päikseloojangut on ka sealt hea vaadata. Talvel saab ka seal kelgule väga hea hoo sisse.

# data[].attributes.body
iitna järvede kompleks asub Lääne-Virumaal, Eestis. Need järved on tuntud oma ilusa looduse ja rahuliku atmosfääri poolest ning pakuvad külastajatele mitmesuguseid võimalusi puhkuseks ja vaba aja veetmiseks.

Viitna järved koosnevad mitmest järvest, millest suurim on Võhmetu järv. Võhmetu järv on umbes 8 kilomeetri pikkune ning selle pindala on umbes 3,6 ruutkilomeetrit. Järv on ümbritsetud metsaga ning selle rannikul leidub ka mitmeid puhkealasid ja matkaradasid.

Lisaks Võhmetu järvele kuuluvad Viitna järvede kompleksi veel mitmed väiksemad järved, sealhulgas Aleti järv, Pikkuusiku järv ja Luttsepa järv. Need järved on omavahel ühendatud ning moodustavad maalilise veekogude võrgustiku.

Viitna järvede ümbruses on ka mitmeid matka- ja loodusradu, mis võimaldavad külastajatel nautida piirkonna kaunist loodust ning järvemaastikke. Seal saab matkata, jalutada või rattaga sõita ning avastada erinevaid taimeliike, linnuliike ja looduslikke vaatamisväärsusi.

Lisaks on Viitna järved populaarsed kalastuskohad. Kalamehed saavad proovida õnne erinevate kalaliikide püüdmisel, nagu haug, ahven, koha ja särg.

Viitna järvede piirkonnas on ka mitmeid puhke- ja telkimisalasid, kus külastajad saavad lõõgastuda ja nautida loodusega koosolemist. Seal on olemas puhkeplatvormid, grillikohad ja mõned väiksemad majutusasutused.

Kokkuvõttes on Viitna järvede kompleks suurepärane sihtkoht loodushuvilistele, kes otsivad rahu ja vaikust ning soovivad veeta aega kaunis keskkonnas. Seal saab nautida matkamist, kalastamist, piknikke või lihtsalt imetleda maalilisi järvevaateid.

# data[].attributes.body
Kuradisaar oli on mõnus väike laid Käsmu poolsaare tipus. Madala veetaseme korral võib see olla ka neem. Kaartidel on koha nimi Saartneem, aga vene keelt kõnelevate piirivalvurite, keda sealkandis mõni aeg tagasi palju oli, häälduses kõlas see pigem nagu kurat (чёрт) ja nii see nimi rahvasuhu läks ja jäi. Saarele saamiseks tuleb jalad natuke märjaks saada, kuid ütleksin, et see on seda väärt.

# data[].attributes.body
Porkuni järv on meile väga tähtis. Me külastame seda suviti väga mitu korda ning see on meie lemmik koht, kus ujumas käia. See järv on suviti väga soe ja ilus. Lisaks ujumisele saab seal hüppetornist hüpata, kalal käia ja nautida toite, mida kohalikud teevad.

# data[].attributes.body
Rakvere kiriku pargis voolab üks tore veealilikas. See vesi täidab kirikupargi tiiki. Tiigis pesitsevad suviti pardid. Veeallikas ma käin tihti vett joomas, kui ma rulapargis sõidan või on palav ilm õues. Vesi on seal külm ja karastav. Igal aastal sealt tulev veevool on erinev. Mõni aasta uleb rohkem, mõni aasta vähem. Üleüldiselt on kirikupark väga ilus koht ning ideaalne väikeseks jalutuskäiguks.

# data[].attributes.body
Olen juba väiksest saadik käinud aastavahetustel seda tähistamas Rakveres Vallimäel

# data[].attributes.body
Kuulun Rakvere Riigigümnaasiumisse

# data[].attributes.body
Osalen iga aasta Käsmus toimuvas Viru Folk festivalil. Viru Folk on tegutsenud üle 15 aasta. Folk kestab 3 päeva ning iga päev on laval uued artistid. Festivali ajal on käsmu tänavatel palju laada telke kust saab head ja paremat ning kontserdilaval võib leiduda huvitavaid artiste.

# data[].attributes.body
Olen osalenud Võsu Rannafestivalil peaaegu terve oma elu. Olen saanud seal palju erinevaid kogemusi. Olen seal osalenud, sest veedan suure osa oma suvest Võsul.

# data[].attributes.body
Olen osalenud eelnevatel aastatel Kadrina laululaval toimunud festivalil. Kuulanud olen seal kuulsaid bände nagu Smilers, Terminaator ja teisi.

# data[].attributes.location_name
24-7fitness.ee Rakvere, Ferdinand Gustav Adoffi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kuulun jõusaali kommuuni. Käin tõstan, lükkan ja tõmban kangi.

# data[].attributes.body
Kuulun jalgpalli klubi Tarvas kogukonda

# data[].attributes.body
Igal aastal peetakse Keskväljakul talvekontsert kus linna rahvas tähistab koos.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
See üritus tähtis, sest anname au veteranidele kes seda väärivad ja on palju üle elanud.

# data[].attributes.body
Rakvere linna päevad on juba mitmeid aastaid kestev üritus. See üritus kõnetab mind, sest olen terve oma elu Rakveres elanud ja korra aastas saab rahvas kokku ja teeb midagi

# data[].attributes.location_name
Põhja 11, Käsmu, 45601 Lääne-Viru maakond, Eesti

# data[].attributes.body
Käsmus on meie perel paadikuur, kus oleme aastaid suvel pidutsenud.

# data[].attributes.body
Vasta kool on väga eripärane kool. Koolilapsed saavad õppida mõisamajas ning vägevas keskkonnas. Kooli lähedal on ka Viru-Nigula, kus on spordisaal, pood, rahvastemaja ning palju ilusaid maju. Vasta koolis käisin ma kõigest 4 aastat, kuid lõin siin sõprusi, mis kestavad elu lõpuni. Mul on palju mälestusi siin pikapäevarühmast, koolitundidest ja õpilastest. Kuigi see kool on väike on see väga eriline ja tähtis mulle.

# data[].attributes.body
Olen võsul oma lapsepõlvest siiani veetnud iga suve.

# data[].attributes.location_name
Koila küla tee, Koila, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Koila on väike küla Lääne-Virumaal. Ta on lähedal Viru-Nigulale. Kolia ümber on kenad metsad, põllud ja tühermaad. Koila küla elanikud on väga sõbralikud ning nad hoiavad kõik kokku nagu pere. Vanasti, kui elasin Koilas siis pesitsesin oma vanematega vanavanaema talus. Selle talu nimi on Kuuse talu.
Suviti käisin oma vanaisa ja emaga metsmarju ja seeni korjamas metsatukkade alt.

# data[].attributes.location_name
Viru-Nigula Rahvamaja, Kunda tee, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Viru-Nigula rahvamaja on väga oluline virulastele. Vanasti elas Viru-Nigulas Otto Wilhem Maasing ning tema ka toimetas seal majas. Selles rahvamajas korraldatakse palju laati, huviringe, üritusi ma muid tähtsaid asju.

# data[].attributes.body
Isa on rääkinud lugusid kuidas ta väiksena talvel kõndis Varangult igapäev 6km paksu lumega kooli ja tagasi.

# data[].attributes.body
Ka koht kus isa lapsepälves palju aega veetis.

# data[].attributes.body
Ema on siin üles kasvanud ja terve emapoolne suguvõsa on siit kandist pärit.

# data[].attributes.body
Olen siin üleskasvanud ja enamus oma lapsepõlve veetnud.

# data[].attributes.location_name
Varangu Mõis, Varangu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vanaema elab Varangul ja Isa on ka seal üles kasvanud, kunagi Vanaema töötas mõisas. Isa on palju lugusid rääkinud kuidas ta väiksena mõisa juures mängimas käis.

# data[].attributes.body
Kaido Höövelson (maadlejanimi Jaapanis Baruto Kaito) sündis 5. novembril 1984 Ebaveres Väike-Maarjas Lääne-Virumaal on eesti poliitik, XIV Riigikogu liige ja endine sumomaadleja.
Kaido Höövelson sündis Väike-Maarja lähedal Ebaveres, kasvas üles Laekvere vallas Rohu külas.Ta õppis algul Rahkla algkoolis, hiljem Laekvere Põhikoolis, Kunda Ühisgümnaasiumis ja lõpetas 2003. aastal Audentese Spordigümnaasiumi. Kooliajal mängis ta korvpalli, kuid kaalu kasvades oli sunnitud sellest loobuma. Nii tärkas temas huvi judo ja hiljem sumo vastu. 2000. aastal astus Höövelson Vinni spordiklubisse Sakura.

# data[].attributes.location_name
Juhan Kunderi monument, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Juhan Kunder oli eesti näitekirjanik, luuletaja, loodusloo õpikute autor ja pedagoog. Tema järgi on nimetatud Juhan Kunderi tänav Tallinnas ja Kunderi tänav Rakveres. Tema järgi on veel nime saanud rändrahn Suure Munamäe nõlval (Juhan Kunderi kivi). Rakveres aadressil Pikk tänav 29 tegutseb Juhan Kunderi Selts. Hoonele, kus selts tegutseb ja kus algselt oli Rakvere elementaarkool ja kus Kunder elas, kinnitati 24. aprillil 1998 mälestustahvel, millega tähistati 110. aasta möödumist Juhan Kunderi surmast. Aastast 1938 on Kunderi mälestuseks Rakverre Pika tänava lõppu püstitatud Juhan Kunderi mälestussammas.

# data[].attributes.body
Arvo Pärt sündis Paides August Pärdi ja tema abikaasa Linda-Annette ainsa lapsena. Pärdi vanemad lahutasid abielu poja varases lapsepõlves. Peatselt pärast lahutust, 1938. aastal kolis Arvo Pärdi ema koos pojaga Rakverre, kus möödusid tulevase helilooja kooliaastad. Seal abiellus ema uuesti ja Arvo Pärdi kasuisaks sai nende majaomaniku poeg Maximilian Kuhlberg. Helilooja on meenutanud, et Rakveres üles kasvades oli tal palju kasu oma kasuisa venna, pianist Aksel Heinrich Kuhlbergi muusikaraamatukogust. 1976. aastal lõi ta isikupärase muusikalise keele nimega tintinnabuli, mis on jõudnud väga laia ja eriilmelise kuulajaskonnani ning milles helilooja komponeerib tänaseni. Ehkki Pärdi loomingust ei lähtu ühtki koolkonda, on tema tintinnabuli-teosed tugevalt mõjutanud suurt osa nüüdismuusikast.

# data[].attributes.location_name
Pudivere sisetee, Pudivere, 46225 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Eduard Vilde (1865-1933) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik, kes sai Eesti kirjanduselu üheks keskseks kujuks. Tema looming hõlmab mitmesuguseid teemasid alates ajaloolistest romaanidest ja novellidest kuni tänapäevani ulatuvate lühiproosani. Vilde oli ka sotsiaalse reformi eestvedaja ja tema sotsiaalselt kriitiline vaade kajastus tema kirjanduses.
Ta on tuntud oma oluliste romaanide poolest, nagu "Mälestused" ja "Tabamata ime".
Lisaks kirjandusele oli Vilde ka aktiivne ühiskonnategelane ning tegutses Eesti kultuuri- ja poliitikavaldkonnas. Ta oli üks Eesti Vabariigi loomise eest võitlejatest ning kaasaegse Eesti kultuuri kujundajatest.

# data[].attributes.body
Friedrich Robert Faehlmann sündis 31. detsembril 1798 Ao mõisa valitseja pojana. Ta õppis 1810–1814 Rakvere kreiskoolis, 1814–1817 Tartu Kubermangugümnaasiumis ja 1817–1827 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta käis ülikoolis kuulamas ka filoloogia- ja filosoofialoenguid ning selle tõttu hakkas huvi tundma eesti keele vastu. Aastast 1824 töötas Faehlmann Tartus arstina ning hiljem 1842–1850 aastatel oli ta ülikoolis eesti keele lektor. Peamiselt Faehlmanni õhutusel asutati 1838. aaastal Õpetatud Eesti Selts, 1843–1850 oli ta selle esimees. Oma ettekannetes ja kirjutistes kaitses Faehlmann talurahvast. Ta oli Eesti mineviku romantiline austaja, mõistis hukka saksa vallutajate julmuse ning tõstis esile eesti rahva vaimumaailma ja keele rikkust.

# data[].attributes.body
Georg Lurich (22. aprill (vana kalendri järgi 10. aprill) 1876 Väike-Maarja – 22. jaanuar 1920 Venemaa, Armavir) oli üks kolmest kõige kuulsamast eesti elukutselisest maadlejast Georg Hackenschmidti ja Aleksander Abergi kõrval. Ta oli 177 cm pikk ja oma parimas vormis olles kaalus 90 kg. Georg Lurichi vanemad olid pärit Läänemaalt Vigala kihelkonnast Velise vallast. Täpsemalt Sillaotsa talumuuseumi andmeil Keskküla Küüra talust. Nad kolisid Väike-Maarjasse, kus maadleja isa hakkas kaupmeheks.
Lurichi enda mälestuste järgi suutnud ta 7-aastaselt tõsta kahe käega 2 puuda (32 kg) ja 10-aastaselt ühe käega 82 kg. Liigagaruses pingutas ta aga üle, külmetas ja haigestus kopsupõletikku, mis oli tollal eluohtlik haigus. Seetõttu vabastati ta Tallinna Peetri Reaalkoolis õppides nõrkuse tõttu võimlemistundidest.

# data[].attributes.body
Kristjan Raud (22. oktoober 1865 Kirikuküla, Viru-Jaagupi kihelkond – 19. mai 1943 Tallinn) oli eesti kunstnik. Raud õppis Viru-Jaagupi kihelkonnakoolis, Rakvere kreiskoolis ja Tartu Reaalkoolis. Aastal 1887 lõpetas ta Tartu Elementaarkooliõpetajate Seminari ja töötas seejärel Tartus ja Peterburis õpetajana. Kunstihariduse omandas ta Peterburi Kunstide Akadeemias (1893–1897), Anton Ažbe kunstikoolis (1899–1901) ja Müncheni Kunstiakadeemias (1901–1903).
Eesti Vabariigi algusaastail loobus Kristjan Raud vabakunstniku elust ning asus 1919. aasta veebruaris tööle Haridusministeeriumisse vastloodud kunsti- ja muinsusasjade osakonna juhatajana (1919 –1923).Neil aastail töötas ta välja esimese Eesti muinsuskaitseseaduse.[1] Ta oli tegev Tallinna Muuseumi – tulevase Eesti Kunstimuuseumi – asutajana ning oli ka Tallinna Eesti Muuseumiühingu juhtiv tegelane ja auliige.

# data[].attributes.body
Friedrich Reinhold Kreutzwald sündis 26. detsembril 1803. aastal Jõepere mõisas. Ta oli eesti kirjanik ja Võru linnaarst. Ta on tuntud kui lauluisa ja Viru laulik. Tema kõige populaarsem teos on Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg". Kreutzwald õppis algkoolis aastatel 1815–1817, seejärel kreiskoolis aastatel 1817–1818 ja Tallinna kreiskoolis aastatel  1819–1820. Aastatel 1818–1819 oli ta kaupmehe õpilane Tallinnas. Kreutzwald sooritas 1823. aastal Tallinnas koduõpetaja eksami ning töötas 1825. aastani koduõpetajana Tallinnas ja Peterburis. Aastatel 1826–1833 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. 1833. aastal lõpetas ta keiserliku Tartu ülikooli arstina, samal aastal asus ta Võrru tööle linnaarstina.

# data[].attributes.body
Virumaa meeste rõivastus oli kihelkonniti küllalt sarnane ja esines vaid üksikuid erisusi. Seetõttu võime rääkida pigem piirkondlikust kui kihelkondlikust rõivastusest. Samuti on originaalesemeid muuseumides väga vähe säilinud, mistõttu tuleb Virumaa meeste rahvarõivakomplekti kokkupanekul esemelisi näiteid naabruskonnast laenata või toetuda kirjeldustele.

# data[].attributes.body
Tanel Padar on Eesti laulja ja muusik, sündinud 27. oktoobril Uhtnas 1980. Ta on tuntud eelkõige oma osaluse poolest Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus ta esindas Eestit koos bändiga The Sun 2001. aastal ning võitis võistluse looga "Everybody". Lisaks on Tanel Padar andnud välja mitmeid edukaid albumeid ning teda peetakse üheks Eesti muusika populaarsemaks artistiks. Lisaks muusikale on ta osalenud ka mitmetes telesaadetes ja mängufilmides.
Ta õppis Haljala Keskkoolis, kuid langes 1997. aasta suvel välja. Tanelil on vanem õde Gerli Padar

# data[].attributes.body
Võsu rand asub Eesti põhjarannikul, Lääne-Viru maakonnas. See on imekaunis koht, kus liivane rand laieneb mere äärde ning rohelised metsad kaitsevad randa külma tuule eest. Võsu rand on tekkinud Läänemere rannikule kuhjunud settekihina, mis koosneb peamiselt liivast ja kruusast. Lisaks on Võsu randa mõjutanud ka merevee tase ja selle muutumine. Kui merevesi tõuseb, siis see loputab liiva randa ja kui meretase langeb, siis liiv liigub tagasi mere põhja. Seega on Võsu ranna liiv ka tugevalt seotud merevee taseme kõikumisega. Rannas on olemas kõik vajalikud mugavused, sealhulgas rannavolleväljak, kohvikud, tualetid ja parkimisplats. Võsu rannas toimuvad sageli ka erinevad üritused ja kontserdid, mis pakuvad külastajatele meelelahutust.

# data[].attributes.body
Oandu külastuskeskus asub Lahemaa rahvuspargis, 3 km Sagadi mõisast Altja poole. Oandul tutvustatakse Lahemaa loodust ja looduses liikumise võimalusi ning metsa kasvatamist ja kasutamist läbi aegade. Oandu on loodusradade sõlmpunkt - õuest või lähikonnast algab seitse õppe- või matkarada. Külastuskeskuses on hulk erinevatest ajastutest pärit hooneid, igaühes näitus või isegi mitu.
Näitused on otsekui radade pikenduseks ja rajale mineja ettevalmistuseks külastuskeskuses. Nii tutvustab ”Kopraraja aastaring” Käbitares kopra elu ja toimetamist Koprarajal, "Kuidas käbist saadi puu" on sissejuhatuseks Pärandkultuuri rajale, Altja mereranna õpituba Altja loodus- ja kultuuriloolisele rajale.

# data[].attributes.body
Kunda linnast ida suunas jääv Letipea neem ja kaluriküla on tuntud suurte rändrahnude poolest. Küla alguses asub Tagaküla Suurkivi, mille ümbermõõt on ligikaudu 30 m ja kõrgus 4,5 m. Suurkivi peal olla 0,5 m suurune jalajälg.  Kalda lähedal madalas rannavees seisab looduskaitse all olev Ehalkivi. Ehalkivi on Eesti suurim rändrahn. Rahnu ümbermõõt on 49,6 m, kõrgus 7,6 m ja maht 930 m3. Nime sai Ehalkivi sellest, et päike loojudes tema taha tervenisti ära kaob. Mõlema kivi kohta on teada ka mitmeid muistendeid ja rahvapärimusi. NB! Olenevalt ilmastikust võib olla kividele ligipääs raskendatud.

# data[].attributes.body
Äntu Sinijärv on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Järv asub umbes 7 kilomeetrit Väike-Maarjast. See on Eesti kõige selgema veega järv. Järve läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi suurim sügavus järves on vaid 8 meetrit. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Suurte allikate tõttu ei ulatu veetemperatuur ka suvel oluliselt üle 10-15 kraadi. Biogeenide vähesuse tõttu on välja kujunenud liigirikas ja omapärane taimestik. Kaldad on õõtsikulised, põhja katab järvelubi, millel kasvab lopsakas taimestik näiteks : mändvetikas, vesisammal ja kuuskhein. Mändvetikad meenutavad natuke korallimerd. Kaldal kasvab tarn, pilliroog, ubaleht, soopihl, ädalalill.
Kalastik koosneb peamiselt ahvenast, särjest ja haugist; ahven on neist arvukaim.
Järv paikneb Äntu maastikukaitseala territooriumil.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on loodud Põhja-Eestile iseloomuliku looduse ja

kultuuripärandi, sealhulgas ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, maastike, rahvuskultuuri ning alalhoidliku looduskasutuse säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Siin kaitstakse metsa-, soo- ja rannaökosüsteeme, samuti poollooduslikke kooslusi (loopealsed), geoloogiamälestisi (balti klint, rändrahnud, kivikülvid) ning ajaloo- ja arhitektuurimälestisi. Rahvuspark kuulub üle-euroopalisse Natura 2000 võrgustikku Lahemaa linnu- ja loodusalana. RMK tegeleb Lahemaa rahvuspargi külastuskorraldusega alates 2009. aasta veebruarist. Lahemaa rahvus park asub nii Harjumaal kui ka Lääne-Virumaal.

# data[].attributes.body
Emumägi on Põhja-Eesti kõrgeim looduslik tipp. Selle mäe suhteline kõrgus on 79 meetrit ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Emumägi asub Pandivere kõrgustiku lõunaserval, Lääne-Virumaa Väike-Maarja vallas. Emumäel asub 21,5 meetrine puidust vaatetorn. Maastikupargi külastamine on tasuline, seda haldab Väike-Maarja vald.
Lisaks vaatetornile on Emumäel veel kultuuriseltside puukujude allee, kännumaja, päikesetõusumaja, vana kalmistu, "Kersna pink", telkimis- ja piknikukohad. Muistendi kohaselt on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast. Emumäe ja selle lähipiirkonna kaitseks on loodud Emumäe maastikukaitseala. Igal kevadel korraldatakse ümber Emumäe Emumäe jooksu.

# data[].attributes.location_name
Oandu-Võsu matkarada, Oandu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Oandu-Võsu matkarada on Oandu-Aegviidu-Ikla matkaraja esimene lõik. Rada on Lahemaa rahvuspargi osa ning asub Sagadi mõisa juures. See matkarada läbib enamasti Seljaku teed, läbi Koljaku-Oandu põliste metsade. Läbi jalutades leidub erinevaid pinnavorme ja metsakoosluseid, allikaid, vana tõrvaahju ja veskitammi varemeid, piirikive ja teisi pärandkultuuri objekte. Talvel on ka võimalik läbida seda matkarada suuskadel. Vajadusel on seal ka telkimisplatse ja vee võtmis kohti.

# data[].attributes.location_name
Rakvere tammiku matkarada, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere tammik on arvatavasti olnud meie kaugete esivanemate looduslik pühapaik, kus on käidud jõudu ammutamas ja ande viimas õnne, saagikuse ja tervise tagamiseks.
Seal asetseb veel mälestusmärk "Okaskroon". See mälestusmärk. See mälestusmärk meenutab neid inimesi, keda küüditati vägivaldselt Virumaalt Siberisse. Keset tammikut asetseb ka saksa sõdurite kalmistu, kuhu on maetud ligi 1000 sõdurit, kes oli hukkunud Teises maailmasõjas, nende hulgas ka saksa poolel võidelnud eestlasi. Lisaks tammiku mälestusmärkidele, käiakse seal ka veel jalutamas, linnulaulu kuulamas ja loodust nautlemas.

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kunda Lammasmägi, Kundast u 4 km lõunas Kunda–Kohala maantee lääneküljel asuv u 100 m pikkune, 70 m laiune ja 4 m kõrgune rändpangas. Vara-Holotseenis oli Kunda Lammasmägi jäänukjärves paiknev saar, hiljem soisel tasandikul olev kuivem seljak, mille juures oli muutliku voolusängiga Kunda jõgi. Kunda Lammasmäel on Kunda kultuurile nime andnud asulakoht. Kaevamisel (1933–37 Richard Indreko, 1949 ja 1961 Lembit Jaanits ning 1981 Tanel Moora ja Kaarel Jaanits) on selgunud, et Kunda Lammasmäge katvas paeklibuses mullakihis on leide, mis pärinevad VIII–II aastatuhandest eKr, kuid valdav osa neist kuulub mesoliitikumi. Pinnavormi jalamil on mullakihi all 6–8 m laiuse vööndina säilinud ka eriti leiurikast mesoliitilise asula kultuurikihti.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Emumäe, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Eesti üks keskmise suurusega kõrgustikke, mis asub Viru ja Järvamaa piiril. Kõrgustiku pindala on umbes 1000 km².
Pandivere kõrgustikul on mitmeid looduslikke tunnuseid, nagu suured moreenikuhilad, liivakivipaljandid, järved ja metsad. Samuti on piirkonnas mitmeid maastikukaitsealasid ja looduskaitsealasid, nagu Endla looduskaitseala, Alam-Pedja looduskaitseala ja Pandivere maastikukaitseala.
Lisaks oma looduslikele tunnustele on Pandivere kõrgustik ka tähtis piirkond Eesti ajaloos. Siin asuvad mitmed muinasmälestised, nagu kivikirstkalmed, hiied ja kultusekivid. Samuti on kõrgustikul mitmed mõisaid ja ajaloolised ehitised.

# data[].attributes.location_name
Tapa raudteejaam, Tapa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Tapa raudteejaam on üks vanimaid ja ajaloolisemaid raudteejaamu Eestis. See on olnud oluline transpordikeskus juba sajandeid ning on tänapäevalgi oluline sõlmpunkt Eesti raudteevõrgus.

Jaama ajalugu ulatub tagasi 1870. aastatesse, mil esimesed raudteeliinid Eestis rajati. Tapa jaam oli tol ajal oluline sõlmpunkt Tallinna ja Narva vahelisel raudteeliinil. Jaam on läbi aegade olnud oluline ka sõjaajal, kuna Tapa asukoht oli strateegiliselt tähtis. Tänasel päeval on Tapa raudteejaam renoveeritud ja moderniseeritud. Jaamahoone on renoveeritud, et säilitada selle ajaloolist väärtust ja seda saab kasutada kontorite, kaupluste ja restoranide jaoks. Jaamahoone kõrval on olemas ka kaasaegne bussijaam ja parkimisala. Tapa raudteejaam on tänapäevalgi oluline transpordisõlm, kust saab sõita nii Tallinna kui ka Narva suunal. See on oluline osa Eesti transpordivõrgustikust ning selle ajalooline ja arhitektuuriline väärtus teeb sellest ka turistide lemmiku.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Tänapäeval on Vallimägi populaarne turismiatraktsioon.

2022. aastal valmis Rakvere vallimäel ainulaadne vabaõhukeskus. Seal on pealava ja foorumlava ehk amfiteater. Pealaval viiakse läbi etendusi, kontserteid ja festivale.

# data[].attributes.body
Tema kuused on meile tähtsad, sest need näitavad, et me oleme erilised ja me julgeme asju teha teisiti. Tema kuused olid Rakvere Keskväljakul 2013-2017. Iga aasta oli oodata midagu uut ja täiesti teistsugust.
2013. aastal oli traditsioonilise jõulupuu asemel kuusetukk, mis koosnes mitmest väikesest kuusekesest. Siis tehti jõulupuu tootmisjääkidest.
2014. aastal oli kuusk on valminud puidujääkidest ja rohelise jume annavad sellele valgustid.
2015. aastal kogus kuulsust üle maailma vanadest akendest tehtud kuusk.
2016. aastal oli tegemist liikuva jõulukuusega, mis valiti ka 21 maailma vaatamisväärseima jõulupuu hulka. Kuusk meenutas Eiffeli torni, mis värvus aeglaselt roheliseks ja roosaks.

Puud on kokku ehitanud Rakvere Ametikooli Õpilased

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Festheart on 2017. aastast iga aasta oktoobris Rakveres toimuv LGBT+ filmifestival. Tegemist on Eesti esimese perioodiliselt toimuva seksuaal- ja soovähemuste teemale keskenduva filmifestivaliga. Festivali eesmärgiks on leida ühisosa eri ühiskonnagruppide vahel. Korraldajad usuvad, et "intelligentne debatt aitab kaasa tolerantsuse ja aktsepteerimise kasvule". Festhearti peakorraldaja on Keio Soomelt, festivali idee autor ja kunstnik Teet Suur ning programmijuht Tiina Teras. Esimene film, mis esitati oli eesti noore andeka režissööri debüütfilm. Film rääkis kaasahaaravalt ja südamlikult perekonnast, kelle elu muutub pärast traagilist õnnetust. Publik oli haaratud ja film sai festivali üheks lemmikuks. Rakvere Festheart filmifestival on edukas ja inspireeriv üritus, mis suurendab filmikultuuri huvi ja avardab silmaringi.

# data[].attributes.location_name
Viru 16b, Kadrina, 45201 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Monument on sündinud ajakirjanik Rein Sikku eestvedamisel. Ausamba loomiseks koguti annetustega raha ja monumendi kivi on pärit ausammaste kivist. See on just Kadrinas sellepärast, et Kadrinas ja selles läheduses on tegutsenud palju eesti keelega seotuid kirikuõpetajad/keelemehed.Emakeele ausammas on oluline kuna sellest hakkas vaikselt looma emakeele päev.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Esimene punklaulupidu korraldati Rakveres 7. juunil 2008. Selle idee autor ja teostaja oli Üllar Saaremäe, peojuht Peeter Volkonski, kunstnik Hardi Volmer ja peadirigent Hirvo Surva. Peo eel toimus rongkäik Rakvere kesklinnast Rakvere Vallimäele. Laulupeo avas kõnega Eesti president Toomas Hendrik Ilves. Pidu on toimunud veel aastatel 2011, 2015 ja 2018. See üritus on meie jaoks oluline kuna see tüi Rakveresse kokku palju inimesi, et näidata neile, et siin toimub ka midagi ägedat. Me veel ei tea millal järgmine Punklaulupidu tuleb, aga ta tuleb kui on selleks vajadus ja õige aeg.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere vabadussõja mälestussammas on auavaldus nendele meestele, kes võitlesid Eesti vabaduse eest Vabadussõjas. Samba asukoht on Rakvere kesklinnas ja see on üks tähtsamaid mälestusmärke Eesti ajaloos.

Mälestussamba loomine algas 1929. aastal ja see avati 1933. aastal. Samba autoriteks olid skulptor Aleksander Eller ja arhitekt Roman von Ungern-Sternberg. Sammas on kõrguselt üle 23 meetri ja sellel on kujutatud Eesti sõdurit, kes seisab valvel, käsi puhvril.

Mälestussamba juures on ka kaks reljeefi, mis kujutavad lahinguid Vabadussõjas. Üks reljeef kujutab Paju lahingut, kus võidelnud Põhja- ja Lõuna-Eesti mehed ühinesid, et võidelda Eesti vabaduse eest. Teine reljeef kujutab lahingut Rakvere all, kus Eesti sõdurid võitlesid kangelaslikult Vene vägede vastu

# data[].attributes.body
Kalevipoja kuju on seal legendi järgi. Legendi järgi läheb lugu nii : Kord olla Kalevipoeg oma hobuse Porkuni mõisa alla heinamaale raudkammitsasse pand. Kuna ta ise kõrvale läind teeväsimust puhkama ja leiba luuse laskema. Korraga aga tulnud suur hall hunt metsast välja ja tahand hoost maha murda. Hobune eest jooksu. Aga et raudane kammits teda mitte heaste joosta ei last, siis hüppas ta ikka kaks jalga koos paarkümmend sammu korraga, nii et jalad tal puha maa sisse vajusivad ja suured sügavad augud järele jäid (mis praegu veel Assalamma küla all näha on), kuna hunt teda pärast ikka kätte sai ja omale saagiks võttis, mau ja kondid järele jättis, kellest suur kõrge rüngas tekkis, mis viimaks puudega ilustatud sai, mis seal künka peal lopsakalt kasvama hakkasivad. Kui Kalevipoeg ülesse ärgates oma hoost otsima hakkas ja teda ei leidnud enam, hakkas ta jala mööda maad rändama ühest kohast teisi. Kuna ta viimaks sõalahingis vaenlaste vastu võideldes neid metsa tuuseldas ja ise Jõhvi alevi ligidale vähe uinakule jäi. Seal aga tulivad vaenlased uueste ta peale ja lõivad ta sinnasamma paika maha, korjasivad kiva kokku, mis nad ta peale veeretasivad, et ta enam ülesse tõusta ei saa neile paha tegema. Nii kutsutakse praegu üht rüngast Jõhvi alevi ligidal Kalevipoja sängiks.

# data[].attributes.location_name
Rakvere staadion, Kastani puiestee, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Maailma esimene meeste tantsupidu Rakveres

# data[].attributes.subject
Maailma esimene meeste tantsupidu Rakveres

# data[].attributes.body
2006 aastal 11. juunil toimus Rakvere staadioni murul maailma esimene meeste tantsupidu. Kuna tavaliselt on tantupidudel pigem naised, siis Rakvere inimesed mõtlesid ja  panid rattad teistpidi liikuma. Anti meestele võimalus tantsida, ning lasti naistel ja ka muudel huvilistel tribüünidel istuda. See üritus on oluline, sest see oli tõesti MAAILMA ESIMENE ja see tähendab juba palju meie väikse linna jaoks
Tantsupeo idee autor ja kunstiline juht oli Maie Orav. Peo pealiiniks oli mehe rolli väärtustamine ühiskonnas läbi tantsu.  Tantsupeo korraldas MTÜ Tarvanpää Selts koostöös Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi ning Rakvere Linnavalitsusega. Pealtvaatajaid oli tantsupeol üle 5000 inimese.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnus on Eesti üks tuntumaid ja tähtsamaid ajaloolisi vaatamisväärsusi. See keskaegne kindlus asub Rakvere kesklinnas ning on üks vanimaid säilinud linnuseid Eestis.

Linnuse tähtsus seisneb eelkõige selles, et see on elav ajaloomälestis, mis annab aimu keskaegsest elu-olu ning sõjapidamise tavade ja võitluste kohta. Linnus oli üks olulisemaid kaitseobjekte Eesti põhjarannikul ning seda on korduvalt rünnatud ja vallutatud erinevate ajalooliste sündmuste käigus.

Lisaks ajaloolisele tähtsusele on Rakvere linnus tänapäeval ka oluline turismiobjekt. Linnus pakub külastajatele võimalust tutvuda ajaloolise kindluse struktuuri ja arhitektuuriga ning nautida kauneid vaateid ümbritsevale maastikule.