# data[].attributes.body
- ustvarili bomo anketo in jo razdelili med učence OŠ Preska

# data[].attributes.body
Pri poslušanju glasbe, poslušamo melodijo ampak slišimo besedilo.
Večino ljudi misli, da ko smo žalostni in si želimo predvajati žalostno glasbo, da na njihovo počutje vpliva melodija, ampak vpliva besedilo oziroma pomen besedila.
VIRI: telefonski pogovor z g. Tomažem Stradovnikom, ki je muzikoterapevt.

# data[].attributes.body
- odločili se bomo za 4 - 5 različnih zvrst glasbe in poiskali pesmi za vsako izmed zvrsti
- doma bomo vsak dan hišnim ljubljenčkom (2 mačka, 2 psa, zajec) predvajali različne zvrsti glasbe in spremljali njihov odziv
- to bomo počeli vsaj 14 dni, spremljali bomo njihovo obnašanje po predvajanju glasbe

# data[].attributes.body
- krave so dajale več mleka, če so jim predvajali mirno glasbo
- živali imajo rajši glasbo v frekvencah njihovega oglašanja in v tempu njihovega srca
- psi imajo rajši popularne pesmi kot klasično glasbo
- večina mačk reagira pozitivno na glasbo za njih, vendar sploh ne reagira na človeško glasbo
- različnim pasmam psov je všeč različna glasba
- če je psu glasba všeč bo povečana pozornost: iskanje mesta od kjer naj bi zvoki izhajali, nagibanje glave, premikanje ušes, mahanje z repom

VIRI:
https://novice.svet24.si/clanek/zanimivosti/5b1fc88ec7703/mleko-z-okusom-po-mozartu, 08.07.2018
http://www.zverce.si/glasba-za-ljubljencke, 21.03.2012
https://www.zenskisvet.si/dom/hisni-ljubljencki-obozujejo-beyonce.html
https://kuzek.si/katera-glasba-vasega-psa-najbolj-pomirja/?cn-reloaded=1, 23.03.2020
https://www.notigatos.es/sl/musica-para-gatos/
https://www.symphony.si/blog/domaci-ljubljencki-in-glasba, 25.10.2019
https://siol.net/trendi/carobni-december/prisluhnite-prvi-bozicni-pesmi-posneti-posebej-za-pse-video-539263, 19.11.2020

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pred časom so časopisi po srbskih virih radostno povzeli novičko, da režiser Emir Kusturica svojim kravam predvaja klasično glasbo, da bi dajale več mleka.

Kusturica je resda ekscentričen, ampak klasika v hlevu ni njegova iznajdba, študije so že pred leti ugotovile, da sladki toni klasikov kravice umirijo in da potem tako sproščene dajejo do tri odstotke več mleka.

Seveda pa večina krav nima svojega glasbenega direktorja, kot ga imajo Kusturičeve, posebej zanje je namreč njegov prijatelj Ivan Tasovac, bivši srbski kulturni minister in direktor Beograjske filharmonije, izbral nekaj Mozartovih klavirskih koncertov in odlomke iz Čarobne piščali, ki jih predvajajo v hlevu. Kakšno je torej mleko z rahlim priokusom Mozarta? Menda odlično. In obilno. No, vsekakor za tri odstotke obilnejše.

Da klasika res terapevtsko vpliva na krave, je nehote pomagal dokazati tudi eden od hlevarjev, ki se z glasbeno izbiro svojega šefa ni strinjal, in je kravam skrivaj predvajal srbske narodnjake. Pa so ga dobili pri nečednem početju, Kusturica je namreč opazil, da so krave postale bolj živčne in da dajejo manj mleka. In tako se je Mozart spet vrnil v hleve, ne le pri Kusturici, čudežni recept so potem posvojili še okoliški kmetje.
Tisoč krav se ne more motiti
Študija, na katero se sklicuje Kusturica, je iz leta 2001, naredili pa so jo na univerzi v britanskem Leicestru. Tam so tisoč kravam predvajali glasbo, vendar pa niso eksperimentirali samo s klasiko; krave, vse holstein-frizijske pasme, so devet tednov poslušale glasbo po dvanajst ur na dan, od petih zjutraj do petih popoldne, vrteli pa so jim hitro ali počasno glasbo, včasih pa sploh nobene. In se je na koncu pokazalo, da so največ mleka, do tri odstotke, dajale takrat, ko so jim vrteli umirjene ritme, malo manj takrat, ko so se naužile tišine, najmanj pa po dvanajstih urah poskočne glasbe. Raziskave kažejo, so potem povzeli znanstveniki, da kravji glasbeni okus, podobno kot pri inštruktorjih aerobike, ne temelji toliko na posameznem izvajalcu, temveč na tem, koliko udarcev na minuto ima glasba. Tule je nekaj primerov glasbe, ki dvigne proizvodnjo mleka: Beethovnova Pastoralna simfonija, Everybody Hurts (REM), What A Difference A Day Makes (Aretha Franklin), Bridge Over Troubled Water (Simon & Garfunkel), Moon River (Danny Williams) in, jasno, Perfect Day (Lou Reed).

So pa poznejše študije ugotavljale, da so krave, tako kot inštruktorji aerobike, različne in ne reagirajo vse enako. Kitajske krave, na primer, imajo očitno drugačna ušesa, saj v kitajščini obstaja fraza "igrati kravam", ki pomeni brezplodno početje, nekako tako kot pri nas "metati bisere svinjam".
Beethoven za dober spanec
Nobenega nestrinjanja pa ni pri študijah o vplivu klasične glasbe na pse, te namreč enoglasno pravijo, da človekovemu najboljšemu prijatelju klasika prija. Pred tremi leti so eno takih študij izvedli v škotskem živalskem zavetišču, nekaterim psom so predvajali klasično glasbo, drugim ničesar. Merili so jim srčni utrip, analizirali slino in opazovali njihovo obnašanje. Psi s polnimi ušesi klasike so imeli nižji srčni utrip, nižjo raven stresnega hormona, manj so bili na nogah in manj so lajali. Res pa so učinki hitro izzveneli, včasih že po enem dnevu. Očitno se psi tako kot ljudje hitro naveličajo ene in iste glasbe.

Še boljše rezultate dosežete - menda - če psom predvajate glasbo, prirejeno posebej zanje. To sicer najbolj vneto trdijo ljudje, ki prodajajo zgoščenke s pasjo muziko - seveda pa ni rečeno, da nimajo prav. Lisa Spector, koncertna pianistka, glasbena učiteljica in bivša gojiteljica psov, trdi, da njen CD z glasbo za pse, ki ga predvajajo v več kot 1500 zavetiščih za živali, pomaga psom najti dom. Ne le da glasba pomirja pse, pravi, pomirja tudi ljudi, potencialne posvojitelje, ti zaradi tega več časa preživijo v zavetišču in je torej bolj verjetno, da se domov vrnejo z novim kužkom. Pri glasbi s 50-60 udarci na minuto se več kot 70 odstotkov psov v zavetišču umiri, v domačem okolju pa več kot 85 odstotkov, več kot polovica jih spokojno zaspi.

Prvo zgoščenko z naslovom Through a Dog's Ear je izdala leta 2008, pred tem se je posvetovala z veterinarji, behavioristi, živalskimi trenerji, rezultat pa je bila klasika, prirejena posebej za pasje poslušalce. Najprej jo upočasnijo (na 50-60 udarcev na minuto), potem znižajo frekvence, da še bolj pobožajo pasja ušesa, nazadnje pa glasbo poenostavijo tako, da ne zahteva več aktivnega poslušanja. Pasjo klasiko imajo radi tudi trenerji, saj pravijo, da so ob njej psi pri učenju bolj osredotočeni.
Sloni bobnajo bolje kot vi
Kaj pa mačke? Mačkam se žvižga. Tako rekoč. Človeška glasba jih niti malo ne zanima, poročajo raziskovalci, če hočete mačko pripraviti do tega, da prisluhne, ji morate predvajati glasbo, napisano posebej za mačke. Pač, obstaja. Ameriški skladatelj David Teie je zložil glasbo, ki uporablja podoben tempo in frekvence, kot jih uporabljajo mačke pri medsebojnem komuniciranju, potem so se pa psihologi odpravili k družinam z mačkami in tem predvajali po dva klasična in dva mačja komada. Ob mačji glasbi so se mačke pogosteje približale zvočniku ali se podrgnile obenj.

Skladatelj Teie pa medtem ne miruje, po velikih mačjih ovacijah se je lotil še glasbe za opice. Tudi teh namreč človeške melodije pretežno ne zanimajo, niso pa pokazale izrazitega odpora do glasbe s pomirjujočimi klici opic. Če pa je glasba spominjala na klice vznemirjenih opic, so se - jasno! - vznemirile. Kar pa ni povsem jasno, je to, zakaj se psihologi sploh ukvarjajo s tem. Po drugi strani pa smo prav zaradi tovrstnih študij danes bogatejši za spoznanje, da lahko celo zlate ribice razlikujejo med skladatelji. Kako so to izvedeli? Takole, eni skupini zlatih ribic so ob hranjenju predvajali Stravinskega, drugi pa Bacha, pa so se hitro naučile, da glasba pomeni hrano (ki je bila v tem primeru v žogici, ki so jo grizle). A ko so onim Bachovim predvajali Stravinskega in onim od Stravinskega Bacha, se ribe niso zmenile za žogico s hrano.

Med bolj glasbeno nadarjenimi predstavniki živalskega kraljestva so sloni, ki so tudi zelo razločno pokazali, da jih klasična glasba pomirja, izkazali pa so se tudi kot nadarjeni glasbeniki - na Tajskem je Richard Lair, ki sam ni slon, sestavil slonji orkester, Thai Elephant Orchestra. Šestnajst slonov je založil s posebej zanje izdelanimi inštrumenti, med drugim z bobni in orglicami, in tako zdaj vemo, da so sloni sposobni z bobni vzdrževati ritem celo bolje kot ljudje.

Slonji bobnar v kakšni filharmoniji ne more biti več daleč.

Več zanimivih vsebin si preberite v novi izdaji revije Zarja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Glasba in živali: Krave da, kaj pa mačke? Mačkam se žvižga

# data[].attributes.attachment_link.description
Pred časom so časopisi po srbskih virih radostno povzeli novičko, da režiser Emir Kusturica svojim kravam predvaja klasično glasbo, da bi dajale več mleka. Kusturica je resda ekscentričen, ampak klasika v hlevu ni njegova iznajdba, študije so že pred leti ugotovile, da sladki toni klasikov kravice umirijo in da potem tako sproščene dajejo do tri odstotke več mleka.

# data[].attributes.body
Več študij je dokazalo , da so  posamezniki izboljšali počutje s poslušanjem glasbe.
Vprašali smo muzikoterapevta nekaj vprašanj o naši temi, njegovi odgovori so bili:
ali glasba vpliva na naše razpoloženje?
-Glasba definitivno vpliva na naše razpoloženje, in sicer na mnogo načinov. Vpliva na vse ljudi, ne glede na starost, izobrazbo ... Pomemben vpliva ima na zdravljenje duševnih bolezni.
Kakšno glasbo naj bi poslušal povprečen 13-letnik?
- Posluša naj, kar mu je všeč. Včasih se stil glasbe delno razlikuje po spolu (dekle, fant). Za učenje je izbira še toliko bolj pomembna. Med učenjem moramo biti sproščeni in zbrani, zato naj glasba sprošča in odžene negativna čustva.

VIRI: Gospod Tomaž Stradovnik, muzikoterapevt (telefonski klic)

link: https://www.citylife.si/lifestyle/kako-glasba-vpliva-na-nase-razpolozenje
Dostop:28.4.2021

# data[].attributes.body
Dandanes v telovadnicah ali vadbenih centrih skoraj vsi poslušajo glasbo ali pa se glasba predvaja po radiu. Glasba med vadbo dviguje motivacijo, vzdržljivost ter moč. Ko smo utrujeni ali nimamo motivacije, prava izbire glasbe  pomaga, da nismo več utrujeni ali pa da zagon našim mišicam in srcu. Na našo motivacijo ne vpliva le glasba, ki jo poslušamo ob vadbi, ampak tudi, kako telo  odreagira nanjo. Ko naš trening postane dolgočasen, lahko glasba razbije monotonost treninga in tako pripomore k boljšim športnim dosežkom.
Tako s športom kot tudi z glasbo sproščamo različna čustva ( jeza, žalost ...). Predvsem je pomembno, da sprostimo negativna čustva.

VIRI: Gospod Tomaž Stradovnik, muzikoterapevt ( telefonski klic)

Building Body: https://www.buildingbody.si/glasba-ki-motivira/https://www.buildingbody.si/glasba-ki-motivira/. Dostop: 23.3. 2023

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Visok in suh kot otrok, nisem mogel nikogar ustrahovati s svojim videzom, niti če sem želel. Ampak ko sem prvič gledal Sylvestra Stallona kako udarja v visečo boks vrečo, dela vrsto trebušnjakov z eno roko, teka po stopnicah muzeja v Filadelfiji, medtem ko je njegova spodbuda pesem - veste katera - to me je takoj navdihnilo. Želel sem postati večji, močnejši in še pomembneje, enakopraven z vsemi tistimi, ki so me hoteli zapreti v šolsko omarico. Navdušeno sem se poprijel dviganja uteži, odločen da preoblikujem svoje tanke ročice v masivno orožje sposobno narediti veliko škode.

Za mene je, "Gonna Fly Now" Billa Contija bila stvar, ki me je tirala in motivirala. Za druge, je vse od "One", od Metallice do Beethovnove 5. simfonije. Znanstveniki, profesorji in vsi ostali, ki so že kdaj stopili v telovadnico, pravijo, da poslušanje glasbe med vadbo ponuja številne koristi - ne samo pri teku na tekočem traku in aerobnem treningu, ampak tudi pri dvigovanju uteži.

Ko stopite v katero koli telovadnico danes boste videli, da večina ljudi posluša glasbo iz svojih pripomočkov za glasbo, ali pa so obsojeni, da poslušajo radijsko postajo, ki se trenutno predvaja v prostoru. Ni važno kaj je vir, jasno je: glasba ima možnost za dvig našega duševnega in fizičnega performansa. Malo stvari nam pomaga tako kot, glasba.

Številne študije in poskusi niso samo pokazali, da glasba med vadbo ne vpliva samo na motivacijo, temveč pomaga tudi povečati moč, vzdržljivost in motoriko. Dnevi, ko niste samo svoji in nimate energije, prava izbira glasbe pomaga da nismo več utrujeni in hkrati daje dodaten naboj vašemu srcu in drugim mišicam.

Interakcija med telesom, umom in glasbo je zapletena. Ni samo glasba tista ki nas spodbuja med treningom, ampak način kako naše telo reagira na njo. Preden možgani začnejo delati, se vaše dihanje in srčni utrip poveča, da kisik lažje pride do mišic. Te biokemične reakcije nato združijo glasbo, ki nas spodbuja da ujamemo ritem telesa. Veliko stvari, ki so še vedno neraziskane na področju mehanizma možganov pri slušateljih glasbe, večina strokovnjakov pa meni, da glasba olajša trening in ga naredi prijetnega.

ZABAVAJTE SVOJE MOŽGANE

Ko vaš trening postane dolgočasen, bo poslušanje glasbe razbilo monotonost vodenja aktivnosti vaših možganov. Z vsako novo skladbo, vaši možgani postavljajo tone, ritme, zaporedja zvokov in višine, ko poskušajo ceniti glasbo. Z vključevanjem vaše najljubše glasbe med vadbo, daste vašim možganom nekaj z čem se lahko ukvarjajo. Z tem ko so vaši možgani zasedeni, je manj verjetno da boste postali utrujeni od treninga in večja je verjetnost, da boste vadili dlje.

Raziskava iz Ohio State Universityija je pokazala, da so posamezniki, ki so hodili s poslušanjem glasbe, potovali povprečno 4 kilometre več od posameznikov, ki so hodili v tišini. Odvračanje pozornosti, ki jo omogoča glasba, nam omogoča da se osredotočimo na druge stvari in ne na dolgočasno nalogo ki jo moramo opraviti. V Londonu na letnem polmaratonu Race to the Beat, ima glasba velik pomen in igra celo pot, spodbuja in motivira udeležence.

Poleg tega, da je učinkovito orodje za razširitev treninga, poslušanje spodbudne glasbe vpliva na povečanje vzdržljivosti in mišične moči. Raziskava o učinkih glasbe na mišično vzdržljivost, je pokazala, da posamezniki, ki so imeli utež v rokah pred sabo, so jo držali do onemoglosti, ob poslušanju glasbe so zržali veliko dlje, kot posamezniki, ki so bili izpostavljeni tako imenovanem belem šumu. Druga študija je proučevala vpliv glasbe na moč maha. Posamezniki, ki so izpostavljeni spodbudni glasbi, so dosegli boljše rezultate.

KAKŠNA GLASBA IMA NAJBOLJŠI UČINEK?

Ni mogoče zanikati da so posledice glasbe pozitivne, vendar ali imajo katere vrste glasbe večji učinek, ko gre za trening? Filmska zvezda Hugh Jackman tako misli, in pravi, da so mu glasbene skupine Metallica in Godsmack pomagale ustvariti mišično maso za vlogo Wolverine v filmu X-Men. Na contactmusic.com, pravi Jackman da so mu najljubši težki toni, kateri mu pomagajo pri dolgih in težkih treningih.

"Vsakdo ima svojo lastno playlisto za izboljšanje treninga, vendar imajo nekateri tipi glasbe preprosto boljši učinek pri vadbi za moč," pravi Aaron Bradley, skladatelj televizijskih skladb in ustanovitelj Music for Muscles. Vedoč, da nima vsa glasba enakega učinka v telovadnici, je Bradley sestavil nekaj skladb, čigar namen je motivacija med vadbo. Dodajanje priljubljenih rap in rock uspešnic, je povečalo raven testosterona, z dodatkom nekaj znanih bojnih pesmi, tako ima poslušalec občutek da je v ringu ali kako to on imenuje - mentaliteta bojevnika - ki prisili posameznika na nove izzive.

Seveda, ne potrebuje vsakdo občutka da gre v boj, da bi izboljšal svoje rezultate v telovadnici. To kar nekatere motivira, pri drugih nima nobene vrednosti. Ampak je ena stvar, ki vpliva na vsakogar, sinhroniziranje glasbe s premikom. Tukaj v zgodbo vstopi ritem.

OHRANJANJE TEMPA

Predstavljajte si, kickbox trening visoke intenzivnosti z zvočno podlago "The Thrill Is Gone" od BB Kinga. Že naslov pesmi je slab, ampak počasnost je zelo neproduktiven dejavnik v tem primeru. Skupaj s potrebnim rezanjem žil, medtem ko poslušamo, blues glasba ni žanr, ki ga potrebujemo med treningom, saj blues pesmi še zdaleč niso dovolj hitre, za hitre premike med aerobno vadbo.

Če želite ugotoviti, katera glasba vam najbolj odgovarja med treningom, ritem glasbe, ki jo poslušate mora biti združljiv z želeno intenzivnostjo vadbe. V svoji knjigi Musicophilia, Oliver Sacks, M.D., profesor nevrologije v zdravstvenem centru na univerzi Columbia, poudarja pomen ritma v fizičnem treningu. Sacks zagovarja trditev, da "lahko integracija zvoka in gibanja, igra pomembno vlogo pri usklajevanju in izboljšanju osnovnih gibov in ritem glasbe je lahko pomemben za športnike."

Malonne Kinneson, zdravnica in športnica, se strinja s to izjavo. V knjigi Musicophilia, Kinneson je citat: "Pogosto poslušam glasbo med vadbo, in sem hitro opazila, da ima določena glasba, velik vpliv na hitrost in vzdržljivost med vadbo." Poleg tega, pravi, da jo je poslušanje določene zvrsti glasbe med preskusnim obdobjem privedlo do poravnave kadence s pravilnim tempom in sinhronizacijo fizičnih naporov z dihanjem -, kar je močno izboljšalo čas in vrednost treninga.

Torej, kateri je najboljši tempo za ljudi, ki redno trenirajo? Odvisno od vaje ki jo delate. Po Costasu Karageorghisu, Ph.D., profesor in sodelavec fiziologije športa na univerzi Brunel v Angliji ter strokovnjak na področju vpliva glasbe na uspešnost fizične vadbe, pesmi katerih hitrost je med 120 in 140 bpm so najboljše za aerobno vadbo, saj so te vrednosti najbližje srčnemu utripu. Ta tempo se najbolje kaže, če vadite na tekočem traku, pri dviganju uteži pa morate tempo spremeniti.

Cilj je uskladiti ritem glasbe in ritem telesa, počasnejša glasba (med 95 in 125 bpm), je bolj učinkovita pri treningu za moč. Čisti utrip in močan bas sta idealna da lažje slišimo spremembo tempa pri dviganju uteži. Pesmi, kot so "Hit 'Em Up", od 2Paca, "Welcome to the Jungle", od Guns N' Roses, "Black in Black" od AC / DC, in seveda "Eye of the Tiger", od Survivora so lahko vse na vašem seznamu pesmi med dvigovanjem uteži. Če vas nobena od teh pesmi ne dvigne, morate biti v komi ali pa imate zelo specifičen glasbeni okus. Na srečo, obstajajo številne glasbene zvrsti, med katerimi lahko izbirate, tako da boste zagotovo našli nekaj, kar bo še dodatno dvignilo vašo raven adrenalina med vadbo - ne glede na intenzivnost.
Glasba stimulira sproščanje dopamina, nevrotransmiterja, odgovornega za občutek zadovoljstva, povečuje motivacijo in pomirja srce, kar podaljšuje samo trajanja treninga.
ZA VEČJO MOTIVACIJO ZAČNITE S SVOJO NAJLJUBŠO GLASBO

Glasba deluje neposredno na možgane in dvigne raven dopamina, nevrotransmiterja ki je zaslužen za koncentracijo, sprostitev in občutek zadovoljstva. To nas motivira in med naporno vadbo upočasni srčni utrip, če vadite ob vaših najljubših ritmih.

ZA PILATES SO POMIRJUJOČI TONI, ZA TEK PA HITRI TONI

Za mnoge športnike in rekreativce je dober trening nesmiseln brez glasbe, zaradi nje čas hitreje mine. Odvrača pozornost od napora in motivira za večji napor. Pri teku so najboljši hitrejši ritmi z okoli 160 utripov na minuto, medtem ko je pri jogi in pilatesu odlična glasba za okoli 120 utripov na minuto, je potrdilo 30-letna ameriška študija, ki je vključevala 74.000 pesmi.

KLASIČNA GLASBA POMIRJA SRCE IN PODALJŠUJE VADBO

Klasična glasba spodbuja boljše rezultate in več truda pri vadbi v nasprotju s hitrim ritmom pomirja srčni ritem, znižuje krvni tlak in sprošča. To podaljšuje trajanje vadbe, vaje so učinkovite. Sproščujoča glasba zmanjšuje raven stresnega hormona kortizola v telesu, zato je priporočljivo poslušati Mozarta in Beethovna.

S POMOČJO POP IN TECHNO RITMOV SE BOLJ POTRUDIMO

Sproščujoče pesmi z enotnim ritmom niso najboljša izbira za trening, saj na nas delujejo pomirjevalno, medtem ko imata techno in pop glasba ravno nasproten učinek. Ojačajo tempo vadbe za 10 odstotkov in spodbujajo k boljšim rezultatom - bolj živahna je pesem, bolj se trudimo. Med treningom ni priporočljivo poslušati Reggae in jazz glasbe, ker ne spodbuja vadbe, ampak sprošča, je potrdila belgijska raziskava univerze v Ghentu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Glasba ki motivira - Building Body Portal

# data[].attributes.attachment_link.description
Visok in suh kot otrok, nisem mogel nikogar ustrahovati s svojim videzom, niti če sem želel. Ampak ko sem prvič gledal Sylvestra Stallona kako udarja v visečo boks vrečo, dela vrsto trebušnjakov z eno roko, teka po stopnicah muzeja v Filadelfiji, medtem ko je njegova spodbuda pesem - veste katera - to me je takoj navdihnilo.