# data[].attributes.headline
ניווט בציר הזמן

# data[].attributes.subject
ניווט בציר הזמן

# data[].attributes.body
הקמת הקיבוצים

ה עשור הראשון (1913-1922)

ה עשור השני (1923-1932)

ה עשור השלישי (1933-1942)

ה עשור הרביעי (1943-1952)

ה עשור החמישי (1953-1962)

ה עשור השישי (1963-1972)

ה עשור השביעי (1973-1982)

העשור השמיני (1983-1992)

ה עשור התשיעי (1993-2002)

ה עשור העשירי (2003-2012)

ה עשור האחד עשר (2013-2023)

# data[].attributes.attachment_caption
הפגנות של ערבים בעקבות הטבח בסברה ושתילה

# data[].attributes.body
טבח שמבצעות ה"פלנגות" הנוצריות בלבנון במחנות הפליטים סברה ושתילה ללא התערבות של צה"ל, מהווה קו שבר בעמדותיהם של רבים מחברי הקיבוץ הארצי לגבי המלחמה בלבנון. שבוע לאחר הטבח מתקיימת בכיכר מלכי ישראל בתל אביב הפגנה רבת משתתפים נגד המלחמה. הזכורה כ"הפגנת ה-400 אלף". הקיבוץ הארצי ותנועת הנוער "השומר הצעיר" נוטלים חלק מרכזי בהובלת המאבק נגד המלחמה.

# data[].attributes.attachment_link.title
הפגנות של ערבים לאחר סברה ושתילה

# data[].attributes.body
הוועד הפועל של הקיבוץ הארצי מתכנס לדיון בשאלת היחס למלחמה בלבנון בצל מחלוקת בתנועה בנושא זה. על רקע הכישלון בהשגת המטרות לצד המחיר הגבוה, מתייצב הוועד הפועל נגד המשך הלחימה.

# data[].attributes.body
פרוץ מלחמת לבנון הראשונה. בניגוד למטרות שהוכרזו בפתיחתה של המלחמה, מתברר בהמשכה כי המטרות האמיתיות של בגין, שרון ואיתן רחבות הרבה יותר - לשנות את מפת המזרח התיכון ולפתור את השאלה הפלסטינאית.

# data[].attributes.body
בהמשך למועצת הקיבוץ הארצי שדנה בסוגיות של יהדות ותרבות, מתקיימת במוסד החינוכי "הרי אפרים" מועצה המוקדשת לנושאי חינוך. בניגוד לדיונים בעבר בסוגיית הלינה המשפחתית, מתמקד הדיון במועצה זו בשאלות החינוך בגיל הנעורים. שני הנושאים המרכזיים - היחסים בין בית הספר לתנועת הנוער ושאלת בחינות הבגרות. למרות שבפועל קיים כבר במועד זה מסלול לימודים לתעודת בגרות בכמחצית מהמוסדות החינוכיים בקיבוץ הארצי, מתקבלת במועצה החלטה השוללת לימודים לתעודת בגרות. המועצה מחליטה להקים צוות שיתכנן דרכי פעולה לביטול הצורך בתעודת בגרות כתנאי ללימודים אקדמאיים.

# data[].attributes.body
מועצת הקיבוץ הארצי מתכנסת בקיבוץ הזורע לדיון על סוגיות יהדות ותרבות. המועצה מתקיימת בצילה של אווירת משבר השוררת בקיבוצים במשך תקופה ארוכה. מאז המהפך הפוליטי ב-1977 חשים הקיבוצים כי הם נתונים תחת מתקפה פוליטית ומתרחש תהליך של דה-לגיטימציה במעמדם כמסד שעליו הוקמה המדינה. הקיבוץ מייצג ערכים וראיית עולם שהממסד החדש דוחק לשוליים והתרבות שטופחה בקיבוץ נתפסת כזרה להלכי הרוח בחברה הישראלית.

# data[].attributes.body
קיבוץ שניר עובר מלינה משותפת ללינה משפחתית ומעמדו בקיבוץ הארצי מוגדר כ"קיבוץ נלווה".

# data[].attributes.body
התחממות בגבול הצפון. שורה של קיבוצים בצפון הגליל ובמערבו ובהם קיבוץ דן מופגזים קשות מלבנון.

# data[].attributes.body
בחירות לכנסת העשירית. הליכוד משיג יתרון של מנדט אחד על המערך ומנחם בגין מצליח להקים קואליציה בראשותו. מערכת הבחירות מתאפיינת בשסע בין-עדתי חריף ובהתקפות על התנועה הקיבוצית.

# data[].attributes.body
הוועידה ה-13 של הקיבוץ הארצי מתכנסת במועצה האזורית אשכול. במרכז הדיונים נושא השילוב הבין-דורי. הוועידה, שנערכת לאחר שורה של חוגי בית בקיבוצים, אינה מצליחה לתת מענה לבעיות מרכזיות, כמו עזיבת בנים.

# data[].attributes.body
מועצת הקיבוץ הארצי בגבעת חביבה דנה בנושא שיטת הלינה. המועצה מחליטה ברוב דעות שלא לאפשר לינה משפחתית בקיבוצי הקיבוץ הארצי.

השומרייה השישית מתקיימת בחבל תפן.

# data[].attributes.body
צעדי הממשלה מעוררים חרדה לגבי עתיד החקלאות. המרכז החקלאי, התנועות הקיבוציות ותנועת המושבים מארגנים הפגנות נגד מדיניות הממשלה בתחום החקלאות.

מועצת הקיבוץ הארצי מתכנסת בעין החורש לדיון בנושאי כלכלה. החלטות המועצה קוראות להגדלת הייצור ולצמצום הצריכה.

# data[].attributes.attachment_caption
ועידת מפ"ם בכפר המכביה

# data[].attributes.body
הוועידה השמינית של מפ"ם מתכנסת בכפר המכביה.

המועצה ה-72 של תנועת הנוער "השומר הצעיר" בישראל מתכנסת בגבעת חביבה. במוקד הדיונים - החלטה שהתנועה לא תקים יישובים חדשים מעבר לקו הירוק.

# data[].attributes.attachment_link.title
ועידת מפם השמינית בכפר המכביה 1980

# data[].attributes.attachment_caption
כרוז לקראת מועצת תנועת הנוער השומר הצעיר

# data[].attributes.body
מועצת תנועת הנוער "השומר הצעיר" בישראל מתכנסת במוסד החינוכי "מעלה הבשור".

במעיין חרוד מתקיים כנס ארצי של תנועת הנוער, המוקדש לחמישים שנותיה של התנועה בארץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
כרוז המועצה החינוכית הארצית הע'א, 11-12.5.1979, 8.3כ

# data[].attributes.attachment_caption
נטיעות ט"ו בשבט ליד קיבוץ כישור

# data[].attributes.body
בט"ו בשבט ניטע ליד קיבוץ כישור יער לציון חמישים שנה להקמתה של תנועת הנוער "השומר הצעיר" בארץ ישראל.

# data[].attributes.attachment_link.title
686_13 נטיעות טו בשבט בהיאחזות הנחל כישור

# data[].attributes.attachment_caption
הפגנה נגד המדיניות הכלכלית של שמחה ארליך (תמונה מ1977)

# data[].attributes.headline
אוקטובר 1978

# data[].attributes.subject
אוקטובר 1978

# data[].attributes.body
מועצת הקיבוץ הארצי מתכנסת בגבעת חביבה ודנה ביחסים בין התנועה הקיבוצית והחברה הישראלית ובמסקנות הפוליטיות המתבקשות לנוכח המהפך וירידת כוחן של תנועת העבודה ושל מפ"ם בתוכה. לקראת המועצה מתקיים דיון שבמרכזו השאלה המעשית של היחסים בין הקיבוץ הארצי ומפ"ם.

בעוד הדיונים הפוליטיים נערכים בפומבי, מתקבלות החלטות כלכליות הנוגעות לכלל חברי הקיבוץ הארצי במסגרות סגורות של מזכירות התנועה ומחלקת הכלכלה. שני נושאים עומדים לנגד עיניהם של המחליטים: 1 .חרדה מצעדי הממשלה, שרואה בתנועה הקיבוצית את חוד החנית של היריב הפוליטי המאיים על שלטונה. 2 .תהליכים כלכליים הנובעים ממדיניותו של שר האוצר שמחה ארליך. כלכלני הקיבוץ הארצי חותרים ליצירת מערכת שתמנע מהממשלה לפגוע בתנועה הקיבוצית באמצעות העברת חלקים מהמערכת הפיננסית של הקיבוצים אל מחוץ למעגל השליטה של המדינה. באופן פרדוקסלי, מיטיבות המדיניות הכלכלית של ארליך והאינפלציה הגבוהה שבאה בעקבותיה את מצבם של הקיבוצים, שנהנים מהפער בין הריבית הריאלית והריבית הנומינלית. זוהי תקופה המתאפיינת בהשקעות מסיביות של הקיבוצים בנכסים בני קיימא.

# data[].attributes.attachment_link.title
הפגנה נגד המדיניות של שמחה ארליך

# data[].attributes.body
הוועידה השמינית של תנועת הנוער "השומר הצעיר" בישראל מתכנסת בחיפה. בוועידה ניכרת תחושה של חוסר נחת מהתהליכים העוברים על תנועת הנוער ועל החברה הישראלית בכללה.

# data[].attributes.attachment_caption
מכתב הקצינים

# data[].attributes.body
מתפרסם "מכתב הקצינים", שדורשים מממשלת ישראל לפעול בנחישות להשגת שלום. המכתב הוא יריית פתיחה להקמתו של גוף חוץ-פרלמנטרי בשם "שלום עכשיו".

# data[].attributes.attachment_link.title
מכתב הקצינים

# data[].attributes.body
כנס עולמי של "השומר הצעיר" ומפ"ם מתקיים בגבעת חביבה. אחרי תקופה ארוכה של קיפאון רעיוני (בשל היותה של מפ"ם חלק מהמערך), גוברת התחושה כי הגיע הזמן לניעור השורות וחידוש ערכיה העצמאיים של התנועה. מספר החברים בתנועת הנוער "השומר הצעיר" בעולם ובמפ"ם העולמית אומנם הצטמצם, אך לנוכח התחזקותו של הימין בישראל, מניחה הנהגת הקיבוץ הארצי כי תמיכה מצד חברי התנועה בחו"ל תועיל למאבקיהן של התנועה והמפלגה.

# data[].attributes.body
הוועד הפועל של הקיבוץ הארצי מחליט לקיים את האירועים לרגל יובל הקיבוץ הארצי, שנדחו בגלל מערכות הבחירות לכנסת ולהסתדרות, בשנת 1978.

# data[].attributes.body
בחירות לוועידת ההסתדרות. לאחר אובדן השלטון במדינה, נותר למערך להילחם על הצלת שלטונו בהסתדרות. לקראת הבחירות קוראות התנועות הקיבוציות (למעט הקיבוץ הדתי) במשותף לחברי הקיבוצים בשלוש התנועות להצביע לרשימת המערך. המערך מצליח לשמור בידיו את השליטה בהסתדרות, אך ניצב מול סיעת ליכוד חזקה. התופעה הבולטת, הן בבחירות לכנסת והן בבחירות להסתדרות, היא תמיכה מסיבית בליכוד בעיירות הפיתוח. תמיכה זו מבטאת את האנטגוניזם שחשים תושבי העיירות כלפי שכניהם, חברי הקיבוצים, שהם לעיתים קרובות מעסיקיהם בקיבוצים ובמפעלים האזוריים.

# data[].attributes.body
בחירות לכנסת התשיעית. לקראת הבחירות, על רקע החשש מהתחזקות הימין, נעשה מאמץ קדחתני לגייס פעילים רבים ככל האפשר וחברים מן השורה לפעילות במערכת הבחירות. תוצאות הבחירות מבהירות שבמאמץ לא היה די. הליכוד בראשותו של מנחם בגין הופך למפלגה הגדולה בכנסת ומקים קואליציה עם ד"ש והמפד"ל.

# data[].attributes.body
המושב השני של ועידת מפ"ם מתכנס על רקע אווירת משבר במערך.

# data[].attributes.body
קיבוץ גשור עובר לנקודת קבע. המחלוקת בקיבוץ הארצי בנושא התיישבות ברמת הגולן, שנמשכה מספר שנים, מגיעה בכך לקיצה.

מועצת הקיבוץ הארצי דנה בנושא החינוך בגיל הנעורים. לפני המועצה מתקיימים דיונים ממושכים בקיבוצי התנועה ובמוסדות החינוכיים. התחושה השלטת היא כי המוסדות החינוכיים נתונים במשבר עמוק.

# data[].attributes.attachment_caption
השומרייה החמישית

# data[].attributes.body
המושב הראשון של הועידה השביעית של מפ"ם מאשרר את החלטות שהתקבלו בוועידה החמישית ובוועידה השישית ובמרכזן תוכנית השלום של המפלגה.

השומרייה - האירוע הצופי המרכזי של תנועת הנוער "השומר הצעיר" בישראל, נערכת ביער ליד קיבוץ הראל בהשתתפות 7,000 חניכות וחניכים.

# data[].attributes.attachment_link.title
השומריה החמישית

# data[].attributes.body
מועצת תנועת הנוער "השומר הצעיר" בישראל מתכנסת במוסד החינוכי "גלבוע" בבית אלפא. המועצה מחליטה על חזרה לדפוסי טקס וסמל שנעלמו מהתנועה מאז המועצה הקודמת ב-1968 . כמו כן, מתקבלת במועצה החלטה לדרוש מחניכי התנועה להגביר את המעורבות הפוליטית.

# data[].attributes.attachment_caption
אורי פינקרפלד

# data[].attributes.body
הוועידה ה-12 של הקיבוץ הארצי דנה במציאות החיים בקיבוץ רב-דורי, במבנה הארגוני של הקיבוץ הארצי ובמדיניות ההתיישבות של התנועה. נושא זה משולב בדיונים לאור החלטה של מזכירות הקיבוץ הארצי כי התנועה נכונה להתיישב בכל מקום שיוצע לה, כולל פיתחת רפיח, שתושביה הבדואים גורשו ממנה. בעקבות הוועידה מוקמת ועדה בראשותו של אורי פינקרפלד שנועדה לגבש את המבנה הארגוני של מוסדות הקיבוץ הארצי.

# data[].attributes.headline
אוקטובר 1974

# data[].attributes.subject
אוקטובר 1974

# data[].attributes.body
מועצת מפ"ם דנה בבעיות החברה הישראלית ומדיניות הממשלה.

# data[].attributes.attachment_caption
אמבולנס עם שבויי מלחמת יום כיפור החוזרים לארץ

# data[].attributes.body
החיילים מקיבוצי הקיבוץ הארצי שנשבו במהלך המלחמה חוזרים לבתיהם.

בהתקפת מחבלים על המכוורת של קיבוץ שמיר נרצחות שתי חברות קיבוץ ומתנדבת. החוליה מחוסלת בפעולה עצמאית של חברי קיבוץ.

מועצת הקיבוץ הארצי מאשרת סופית את אזרוח גשור ברוב של 200 מול 100

# data[].attributes.attachment_link.title
שבויי מלחמת יום כיפור חוזרים

# data[].attributes.body
במשך חודשים לאחר מלחמת יום הכיפורים מתנהלים הקיבוצים במתכונת חירום. רק עם שחרורם של חיילי המילואים מתחילים הקיבוצים לחזור לשגרה. בסיום התקופה מתכנס הוועד הפועל של הקיבוץ הארצי לדיון שבמרכזו המגמה לשחזר את המצב שלפני המלחמה. הנהגת הקיבוץ הארצי מציגה עמדה המתנגדת למפלגות הפועלות בתוך הקיבוץ הארצי שלא במסגרת המערך.

# data[].attributes.body
לאחר המלחמה מתרבים הקולות בקיבוצים בדרישה לבדק בית רעיוני, לאחר שש שנים שבהן יישר הקיבוץ הארצי קו עם המערך, כולל האגף הימני שלו. הדרישה לא באה לביטוי אלקטורלי בבחירות לכנסת השמינית, שבהן מצביע רוב גדול מחברי הקיבוץ הארצי למערך.

# data[].attributes.headline
אוקטובר 1973

# data[].attributes.subject
אוקטובר 1973

# data[].attributes.body
מלחמת יום הכיפורים. המלחמה נמשכת 19 יום. מספר חללי צה"ל - 2,222 ובהם 84 חברי ובני הקיבוץ הארצי. המלחמה גורמת להסתכלות מחודשת על המציאות ולקיצן של הזחיחות העצמית והאמונה בכוחנו הכל-יכול. הקיבוצים נותרים ללא המגויסים, שחלקם משרתים במילואים חצי שנה ומתמודדים עם המחסור בידיים עובדות בעזרת תלמידים ומתנדבים מהארץ ומחו"ל. כמו המדינה כולה, נאלצים גם הקיבוצים להתמודד עם חוסר הוודאות לגבי סיום מצב החירום ושחרור המגויסים, זאת לצד האבל הכבד על נפילתם של החברים והבנים.

# data[].attributes.body
בחירות להסתדרות. למעלה מ-90% מהמצביעים בקיבוץ הארצי תומכים במערך.

# data[].attributes.body
לקראת הבחירות המתקרבות להסתדרות ולכנסת, מחליטה מזכירות הקיבוץ הארצי כי בהמשך להחלטות קודמות של התנועה, כל קיבוץ בתנועה הוא סניף של מפ"ם, אך לחבר בודד שמורה הזכות להצביע לכל מפלגה ציונית וסוציאליסטית מחוץ למפ"ם. לחבר כזה יש זכות לשלם מיסי חבר למפלגה אחרת בסכום שווה לזה של מס-החבר במפ"ם. ההחלטה מהווה פתח לפעילות של חברי קיבוצים ב"מוקד", גלגולו של שי"ח.

# data[].attributes.body
בישיבת הוועד הפועל של הקיבוץ הארצי בקיבוץ המעפיל מתקבלת ברוב גדול החלטה לאזרח את היאחזות הנח"ל גשור ברמת הגולן. ההחלטה מתקבלת לאחר ויכוח ממושך על עצם ההתיישבות מעבר לקו הירוק. למרות מיעוט המתנגדים, מועבר הנושא לדיונים בקיבוצי התנועה. לדיווח על הדיונים מצטרף מאמר של אחד מחברי הקיבוצים בצפון, שכותרתו "אשליית הקו הירוק". הדיונים מלווים בהתקפה על אנשי שי"ח בקיבוץ הארצי, המסומנים כאויבי התנועה והציונות.