# data[].attributes.headline
Median sääntelyn eli regulaation tavoitteena on yhteensovittaa yhteiskunnalliset ehdot ja median toiminta. 

# data[].attributes.subject
Median sääntelyn eli regulaation tavoitteena on yhteensovittaa yhteiskunnalliset ehdot ja median toiminta. 

# data[].attributes.body
Yhteiskunnalliset ehdot=kulttuuriset arvot ja uskomukset ja niiden pohjalta säädetyt lait. Esim. individualistisessa, demokraattisessa yhteiskunnassa (kuten Suomessa) arvostetaan yksilön oikeutta omaan mielipiteeseensä, joka toteutuu sananvapauslaissa.

Median sääntelyä on neljänlaista: oikeudellinen sääntely eli lainsäädäntö, itsesääntely eli ammattikunnan tai mediaorganisaation sisäinen sääntely, kansalaissääntely eli kansalaisyhteiskunnan harjoittama sääntely sekä markkinasääntely eli muun muassa kilpailun ja kysynnän mukaan määräytyvä sääntely.

Oikeudellinen sääntely vaikuttaa median toimintaan esimerkiksi siten, että julkaistava mediasisältö ei saa loukata kenenkään oikeutta yksityiselämään, kunniaan ja kotirauhaan (laki yksityiselämän suojasta). Täten esimerkiksi iltapäivälehtien julkaisema sisältö julkisuuden henkilöiden yksityiselämästä vaatisi tarkempaa tarkastelua.

Oikeudellisessa sääntelyssä voi tulla pulmatilanteita, kun kaksi eri laissa määriteltyä perusoikeutta joutuvat vastakkain. Esimerkiksi sananvapauden lain mukaisesti jokaisella on oikeus vastaanottaa tietoja kenenkään ennakolta estämättä. Toisaalta yksityiselämän suoja oikeuttaa henkilöä rajoittamaan itsestään julkaistuja tietoja, mikäli hän kokee niiden loukkaavan hänen yksityisyyttään.

Median itsesääntely pohjautuu ammattikunnan tai mediaorganisaation sisäisiin ohjeisiin. Itsesääntely ei ole yhtä ehdotonta kuin oikeudellinen sääntely, ja sen noudattamatta jättämisestä seuraa lähinnä maineen menetys ammattikunnan sisällä. Itsesääntelyä pidetään merkkinä ammattitaidosta. Lainsäädäntö voi jättää paljon tulkinnan varaa – itsesääntely täydentää sitä ja puuttuu myös ammattikunnan sisäisiin ongelmiin.

Kansalaissääntely on tärkeää demokraattisessa yhteiskunnassa, sillä se mahdollistaa kansalaisten osallistumisen keskusteluun mediasisällöistä. Siten kansalaissääntely toteuttaa sananvapauslaissa määriteltyjä oikeuksia, joita pidetään usein demokratian perustana. Valtioissa, joissa kansalaissääntelyä ei ole tai se on rajallista, median toimintaa on usein muutenkin rajoitettu, sensuroitu tai yhdenmukaistettu (kuten esimerkiksi Venäjällä).

Markkinasääntelyä harjoitetaan, koska monet mediatalot ovat suuria yrityksiä, joilla on kilpailijoita ja jotka tavoittelevat mahdollisimman suurta tuottoa.

# data[].attributes.body
https://peda.net/tornio/tyl/hjp/osuvin/ajy/%C3%A4idinkieli/m/%C3%A4i4/msjs:file/download/2b4731d69f8b485643920aeea632943d4670000b/Median_saantely_ja_sananvapaus.pdf

https://helda.helsinki.fi/bitstream/handle/10224/4648/Median_saantely_informoitu_kansalaisuus.pdf?sequence=1&isAllowed=y

https://journalisti.fi/artikkelit/2017/12/sananvapaus-on-sietmist/

https://sananvapauteen.fi/artikkeli/870

https://sananvapauteen.fi/artikkeli/868

https://www.jsn.fi/journalistin_ohjeet/

https://vastuullistajournalismia.fi/merkki/

# data[].attributes.body
- Vuonna 1776 perustuslakina säädetty painovapausasetus
- Vuonna 1919 moderni painovapauslaki, ennakkosensuuri kiellettiin ja luvanvaraisesta julkaisemisesta luovuttiin, sananvapauden rajojen valvonta tuomioistuimille
- Vuonna 1946 laki elokuvien tarkastamisesta
- Vuonna 1958 radio- ja televisiotoiminnalle oma laki
- Vuonna 1976 liittyminen YK:n ihmisoikeuksien julistuksen sopimukseen kansalais- ja poliittisista oikeuksista
- Vuonna 1987 videotarkastuslaki
- Vuonna 1989 liittyminen Euroopan neuvostoon
- Vuonna 1993 Yleisradion toiminnalle laki
- Vuonna 1999 julkisuuslaki (viranomaisten asiakirjat julkisiksi)
- Vuonna 2000 Suomen perustuslain uudistus ja sananvapauden rajojen määrittäminen: sananvapaus on perusoikeus, jota voidaan rajoittaa muilla laeilla (esim. lastensuojelulliset perusteet)
- Vuonna 2003 sananvapauslaki (tiedotusvälineiden erityisasema sananvapauden käyttäjinä)
- Vuonna 2003 viestintämarkkinalaki (vapaan kilpailun toteutuminen)
- Vuonna 2007 oikeudenkäyntijulkisuutta koskeva lainsäädäntö (oikeudenkäynnit ja asiakirjat julkisiksi)
- Vuonna 2014 Tietoyhteiskuntakaari (huomioitiin myös verkkoviestintä ja -media)

# data[].attributes.headline
Suomen mediasääntely ja eurooppalainen perinne

# data[].attributes.subject
Suomen mediasääntely ja eurooppalainen perinne

# data[].attributes.body
- Sananvapaus on perusoikeus sekä Suomessa että Euroopassa
- Suomalainen lainsäädäntö on paikoittain eurooppalaista tiukempi esim. estäessään ennakkosensuurin
- Lainsäädäntö korostaa sekä yksilön etua (vapaa itseilmaisu) että yhteisön etua (demokratian säilyttäminen ja edistäminen)
- Suomessa sääntelyyn vaikuttaa eurooppalainen ihanne demokratiasta ja yksilökeskeiseen kulttuuriin kuuluvat arvot vapaasta itseilmaisusta ja sananvapaudesta, unohtamatta kuitenkaan sananvapauteen liittyvää vastuuta

# data[].attributes.body
Suomen perustuslaissa sananvapaus määritellään seuraavasti: "Jokaisella on sananvapaus. Sananvapauteen
sisältyy oikeus ilmaista, julkistaa ja vastaanottaa tietoja, mielipiteitä ja muita viestejä kenenkään ennakolta estämättä. Tarkempia säännöksiä sananvapauden käyttämisestä annetaan lailla. Lailla voidaan säätää kuvaohjelmia koskevia lasten suojelemiseksi välttämättömiä rajoituksia." (Suomen perustuslaki, 12§)

# data[].attributes.body
Sananvapauteen kuuluu myös vastuu. Sananvapautta voidaan rajoittaa, mikäli yksilön tai yhteiskunnan edun suojeleminen sitä edellyttää.

Sananvapautta voidaan rajoittaa muilla laeilla. Sananvapaus ei oikeuta muun muassa yksityiselämää loukkaavan tiedon jakamiseen, kansanryhmää vastaan kiihottamiseen tai uskonrauhan rikkomiseen. Oikeudessa sananvapautta ei laiteta tärkeysjärjestykseen muiden perusoikeuksien kanssa, vaan tilanne arvioidaan tapauskohtaisesti.

# data[].attributes.body
Sananvapaus on suhteellinen perusoikeus, mikä tarkoittaa, että sen rajoja arvioitaessa otetaan huomioon muut lait ja oikeudet. Sananvapautta voidaan siis rajoittaa muilla laeilla.

Sananvapauden rajoihin vaikuttavat lisäksi Suomen hyväksymät kansainväliset perus- ja ihmisoikeuksia käsittelevät sopimukset, kuten Euroopan ihmisoikeussopimus ja Euroopan unionin perusoikeuskirja.

# data[].attributes.body
Sananvapaus ei oikeuta seuraaviin rikoksiin:
- kunnianloukkaus
- yksityiselämää loukkaava tieto
- kiihottaminen kansanryhmää vastaan
- julkinen kehottaminen rikokseen
- uskonrauhan rikkominen
- väkivallan kuvauksen levittäminen
- sukupuolisiveellisyyttä loukkaava markkinointi ja kuvan levittäminen
- markkinointirikos
- virkasalaisuus
- yrityssalaisuus

Oikeudessa lähtökohtana on ns. perusoikeusmyönteinen tulkinta, eli oikeuden tulisi tulkita lakia siten, että perusoikeudet toteutuisivat parhaiten. Lisäksi ensisijaisuuden periaatteen mukaan perustuslain tulisi olla etusijalla tulkinnassa.

# data[].attributes.body
- JSN eli Julkisen sanan neuvosto julkaisee Journalistin ohjeet, joiden mukaan journalisti ei muun muassa saa käyttää asemaansa väärin tai suhtautua tietolähteisiin kritiikittömästi. Journalistin ohjeet ovat perustana ammattikunnan tai mediaorganisaation sisäiselle itsesääntelylle.
- Mainonnan eettinen neuvosto valvoo mainonnan eettistä hyväksyttävyyttä perustuen Kansainvälisen kauppakamarin mainonnan perussääntöihin ja hyvän markkinointitavan periaatteisiin.
- Keskuskauppakamarin liiketapalautakunta puuttuu muun muassa tilanteisiin, joissa mainonta on ollut vertailevaa ja kilpailijoita halventavaa.
- Lääkemarkkinoiden valvontakunta tarkistaa kaikki lääkkeitä koskevat mainokset televisiossa ja radiossa.

# data[].attributes.body
Suomessa on erilaisia lautakuntia ja neuvostoja, jotka valvovat median vastuullisuutta. Esimerkiksi Julkisen sanan neuvosto valvoo journalismin vastuullisuutta ja Mainonnan eettinen neuvosto mainosten vastuullisuutta. Lisäksi on olemassa erilaisia merkkejä, jotka kertovat kuluttajalle median vastuullisuudesta. Esimerkiksi Vastuullisen journalismin merkki kertoo, että sitä käyttävä media noudattaa JSN:n laatimia Journalistin ohjeita.

Internetin aikakautena mediaympäristö on kuitenkin laajentunut ja perinteisten uutismedioiden painoarvo vähentynyt. Sosiaalinen media on mahdollistanut sen, että kuka tahansa voi esittää mielipiteitään ja esiintyä asiantuntijana. Somen mahdollistama anonyymiteetti on entisestään hämärtänyt sananvapauteen liittyvää vastuuta.

Internet on mahdollistanut myös erilaisten valeuutismedioiden nousun. Klikkauksia haetaan harhaanjohtavilla otsikoilla, "click baiteilla", eikä ulkomuodoltaan uutista muistuttavan valeuutisen todenmukaisuudesta ole takuuta. Valeuutisilla voidaan pyrkiä muun muassa vaikuttamaan mielipiteisiin, kuten vaalituloksiin. Suomessa valeuutisia julkaistaan paljon rasistisista motiiveista käsin.

Internet-aikana sananvapauteen liittyvä vastuu on siirtynyt yhä enemmän yksilön harteille. Valeuutisten ja sosiaalisen median tarjoamien alustojen myötä mediakriittisyyden rooli on korostunut. Yksi asia ei ole muuttunut: yksilö on edelleen vastuussa siitä, ettei sananvapauden varjolla loukkaa muiden perusoikeuksia.

# data[].attributes.body
Ammattikunnan sisäiset ohjeet (kuten Journalistin ohjeet) ja Suomen lainsäädäntö määrittävät pitkälle sen, millaista sisältöä media saa tai ei saa julkaista.

Lainsäädäntö antaa ikään kuin raamit sille, minkä rajoissa mediat saavat toimia. Media ei saa rikkoa muun muassa perustuslaissa kansalaisille määriteltyjä oikeuksia, kuten sananvapautta tai yksityiselämän suojaa.

Journalistin ohjeet ja muut ammattikunnan sisäiset ohjeet täydentävät lainsäädäntöä. Niiden noudattaminen on hyvän maun mukaista ja kertoo ammattitaidosta. Journalistin ohjeissa muun muassa sanotaan, että jokaisen ihmisarvoa on kunnioitettava ja että henkilön ominaisuuksia ei saa tuoda esiin halventavasti. Näin Journalistin ohjeet ovat myös linjassa Suomen lain kanssa.

Julkaisua rajoittavat myös muut seikat, kuten uutiskynnyksen ylittyminen. Joskus jotakin uutista ei julkaista, koska uutiskynnys ei ylity. Ukrainan sodan yhteydessä on keskusteltu paljon medianäkyvyydestä ja siitä, miten paljon Ukrainan sota on saanut mediatilaa verrattuna esimerkiksi Syyrian sotaan. Uutiskynnykseen vaikuttaa toki tapahtuman paikallisuus/läheisyys, mutta samaan aikaan mediatalolla on myös valta tehdä valintoja ja valinnoillaan osoittaa, mitä asioita pitää tärkeinä.

# data[].attributes.body
Vaikka mediaa on tärkeää säännellä, on sen saatava noudattaa myös sananvapautta. Jos median julkaisemaa sisältöä aletaan ennakkosensuroimaan tai muuten vahvasti rajoittamaan, vaarantuu samalla sananvapaudessa määritelty oikeus tiedon vastaanottamiseen ja julkaisemiseen. Lisäksi median rajoittaminen herättää aina kysymyksiä vallasta: kuka saa rajoittaa mediaa ja millä perustein? Mitä intressejä on median sensuroimisen taustalla? Usein sensuuri linkittyy Venäjän kaltaiseen valtioon, jossa demokratia ei toteudu. Demokraattisessa maassa median on oltava vapaa.