# data[].attributes.body
Nom de la civilització Ubicació geogràfica

L'Imperi Bizantí va existir des de CCCXXX fins a MCDLIII. Sovint se l'anomena Imperi Romà d'Orient o simplement Bizanti. La capital bizantina va ser fundada a Constantinoble per Constantí I (qui va governar del CCCVI al CCCXXXVII). L'Imperi bizantí va tenir diferents mides al llarg dels segles, en algun moment va posseir territoris d'Itàlia, Grècia, Balcans, Llevant, Àsia Menor i el nord d'Àfrica

# data[].attributes.body
L'emperador tenia tot el poder (polític, militar i religiós), governant ajudat pels

funcionaris i governadors de les províncies

# data[].attributes.body
La cultura bizantina (330-1453) és la continuïtat de l'Imperi Romà a Orient, durant l'Edat Mitjana i sobre pressupostos cristians, per la qual cosa, per definició és una simbiosi entre les arrels semítiques del cristianisme, la tradició cultural grega (llengua de l'Imperi a partir del segle VI) i la tradició política.

# data[].attributes.body
Cultura: Van conservar i transmetre el llegat grec i romà.

Dret: Van crear el Codi de Justinià, base del dret europeu.

Religió: Van desenvolupar el cristianisme ortodox i el culte a les icones.

Art i arquitectura: Van destacar pels mosaics i edificis com Santa Sofia.

Economia: Constantinoble va ser un gran centre comercial i cultural.

Defensa: Van protegir Europa d’invasions orientals durant segles.

# data[].attributes.body
330 → L’emperador Constantí funda Constantinoble.

395 → L’Imperi Romà es divideix; neix l’Imperi Bizantí.

527–565 → Justinià governa: fa el Codi de lleis i construeix Santa Sofia.

717–718 → Els bizantins guanyen als àrabs que volien ocupar Constantinoble.

1054 → Es divideix l’Església: catòlica i ortodoxa.

1204 → Els croats ataquen i saquegen Constantinoble.

1453 → Els turcs conquereixen la ciutat → fi de l’Imperi Bizantí.

# data[].attributes.body
Nom de la civilització Ubicació geogràfiques

La civilització de l’Imperi Carolingi es diu civilització carolíngia.

Va existir a l’Europa occidental durant el regnat de Carlemany (segle VIII–IX).

Va ser una època en què es millorava l’educació, es copiaven llibres antics i es construïen esglésies i monestirs.

També es diu renaixement carolingi, perquè va haver-hi un petit renaixement cultural abans del Renaixement d’Itàlia.

# data[].attributes.body
L’emperador era el cap de tot l’Imperi Carolingi.

El territori es dividia en comtats, dirigits per comtes, supervisats pels missi dominici.

L’Església ajudava en govern i educació, i els comtats aportaven soldats a l’exèrcit.

# data[].attributes.body
L’any 416, l’emperador romà d’Occident va signar un pacte amb els visigots perquè expulsessin d’Hispània els sueus, els vàndals i els alans, que havien envaït la península Ibèrica al començament del segle v.

Els visigots es van establir aleshores a la península Ibèrica i van fixar la capital a Toledo.Van assolir la plenitud durant la segona meitat del segle vi i la primera meitat del segle vii.

Entre els seus reis van destacar Leovigild (568-586), que va conquerir el regne sueu i va guanyar terreny als vascons i als càntabres; el seu fill Recared (586-601), que es va convertir al catolicisme i va impulsar la unitat religiosa del regne, i Recesvint (649-672), que va unificar totes les lleis del regne.

https://marsupial.blinklearning.com/

# data[].attributes.attachment_link.title
BlinkLearning | Digital educational platform

# data[].attributes.attachment_link.description
At BlinkLearning, we adapt and distribute digital educational content from more than 100 national and international publishers. Through our learning platform, we offer schools classroom management tools and online/offline access to more than 25,000 digital books.

# data[].attributes.body
Les decisions polítiques i religioses s’adoptaven en els concilis, en què participaven el rei, l’Aula Règia i el clergat.

https://marsupial.blinklearning.com/

# data[].attributes.body
Cultura

Hi va haver un renaixement carolingi, amb un esforç per educar i escriure millor.

Es copiaven llibres antics i es creaven monestirs i escoles.

L’art i l’arquitectura es centraven en esglésies i monestirs.

Societat

La societat era jerarquitzada:

1. Emperador i nobles → govern i defensa.

2. Clergat → educació i religió.

3. Pagesos i camperols → treballaven la terra i pagaven impostos.

L’Església tenia molta influència en la vida diària i moral.

# data[].attributes.body
Els visigots que es van establir a la península Ibèrica eren minoria respecte dels hispanoromans; així, van acceptar la llengua, la cultura i la religió de la societat majoritària.

La noblesa i el clergat ocupaven els càrrecs polítics i tenien gran part de les terres; en canvi, la majoria de la societat la formava la pagesia i població esclava, que pertanyien a la noblesa o a l’Església i que en treballaven les terres

L’activitat econòmica principal era l’agricultura.

https://marsupial.blinklearning.com/

# data[].attributes.body
Pipí era anomenat el Breu no per la durada del seu regnat, sinó per la seva baixa estatura. Es va revoltar contra la dinastia merovíngia que governava el Regne Franc des de mitjans del segle V. Era fill de Carles Martell, líder polític i militar famós pel seu protagonisme a la batalla de Poitiers (o batalla de Tours) de l'any 732, en la qual es va aturar l'avanç musulmà cap a l'interior del continent.

Quan Pipí va morir el 768, va deixar els seus dominis occidentals al seu fill gran, Carlemany, i la resta al menor, Carloman. Tots dos germans no s'avenien i va ser la mare qui evités una guerra civil.

Però al cap de poc temps Carloman va morir, l'any 771, i Carlemany es va quedar amb tot el regne.

https://www.elgatsaberut.com/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hola, soc El Gat Saberut (bé, en realitat em dic Marc, però m'agraden molt els gats i sempre m'han dit que soc una mica saberut, per tant...) Aquest web té dos propòsits principals: 1️⃣ Explicar-te la història de la humanitat de forma amena i senzilla, amb explicacions de context, mapes i cronologies, evitant un to acadèmic però mantenint el rigor; i tot en català . D'aquesta manera, la història pot ser atraient per a tot tipus de persones, inclosos els més joves. 2️⃣ Omplir-te el cap de curiositats de tota mena. Pots accedir a les principals fonts aquí . També soc el creador de Parla Catalana . Vull que sàpigues que tota la informació que et presentaré pot ser susceptible de millores, és a dir, canvis que puguin servir per millorar-ne l'enteniment o aclarir-ne alguns detalls. Si en tens dubtes o suggeriments, contacta amb mi. HA ARRIBAT L'HORA! Les divisions històriques de la història d'Europa i el Pròxim Orient, i que són les tradicionals, són les següent

# data[].attributes.attachment_link.description
Història i curiositats a dojo i en català!

# data[].attributes.body
⚔️ Orígens i formació

751: Pipí el Breu (pare de Carlemany) és coronat rei dels francs, posant fi a la dinastia merovíngia i iniciant la dinastia carolíngia.

754: El papa Esteve II consagra Pipí com a rei, consolidant l’aliança entre el papat i els carolingis.

756: Donació de Pipí: Pipí cedeix territoris al Papa, creant els Estats Pontificis.

👑 Regnat de Carlemany

768: Mort de Pipí el Breu. Els seus fills Carlemany i Carloman es reparteixen el regne.

771: Mort de Carloman — Carlemany esdevé únic rei dels francs.

774: Conquesta del Regne Llombard (a Itàlia), Carlemany esdevé “rei dels francs i dels llombards”.

778: Desastre de Roncesvalls, derrota d’un exèrcit franc contra els bascos (episodi que inspira el Cantar de Roldán).

788: Incorporació del ducat de Baviera a l’Imperi.

800 (25 de desembre): Carlemany és coronat Emperador a Roma pel papa Lleó III, fet que marca el naixement oficial de l’Imperi Carolingi (o Sacrum Imperium Romanum en el seu origen).

🏰 Consolidació i expansió

801: Els francs conquereixen Barcelona, i s’estableix la Marca Hispànica com a zona fronterera amb Al-Àndalus.

802: Carlemany promulga les Capitulàries i impulsa reformes administratives i educatives.

813: Carlemany associa el seu fill Lluís el Pietós com a emperador.

814: Mort de Carlemany a Aquisgrà.

⚖️ Divisió i decadència

843: Tractat de Verdun: els tres fills de Lluís el Pietós es reparteixen l’Imperi:

Carles el Calb: França Occidental

Lluís el Germànic: Germània

Lotari I: territori central (de la mar del Nord a Itàlia)
→ És el principi de la fragmentació de l’Imperi Carolingi.

870: Tractat de Meerssen: nova divisió dels territoris.

888: Caiguda definitiva de l’Imperi Carolingi després de la mort de Carles el Gros.

# data[].attributes.body
· Visigots: la informació dels visigots no segueix un esquema lògic; no hi ha informació sobre el govern i l'organització política; en la informació de l'organització social i cultural hi manca la religió i la llengua de manera concreta. No hi ha esdeveniments històrics ni aportacions importants.

· Bizantins: en l'organització política la informació que surt és sospitosament molt semblant a la informació de la presentació i, per tant, no s'ha ampliat informació; en aspectes culturals i socials no expliqueu quina societat hi ha, ni quina llengua parlen, ni quina religió professen, ni quina economia tenen.

· Carolingis: Quin paper tenien els comtes i els marquesos? i els missi dominici?; en els aspectes culturals i socials hi manca informació sobre l'economia, la religió i la llengua; en contribucions, havíeu de posar què ens ha arribat als nostres dies.

Nota: 6/12=5