# data[].attributes.headline
Raz & Viggo - Claus Hjort Frederiksen (V)

# data[].attributes.subject
Raz & Viggo - Claus Hjort Frederiksen (V)

# data[].attributes.body
Venstres chefstrateg & tidligere finansminister

Kort sagt mener Claus Hjort at vi skal have kontraktpolitik tilbage, fordi de så vil kunne vinde vælgere. De står i alliance med DF & I, og han mener derfor at de "ikke har noget at tabe", fordi de ikke har regeringsposten lige pt.

»Det er nødvendigt, fordi vi som politikere er nødt til at genetablere et tillidsforhold til vælgerne. Nu er det så vores opgave at gøre det fuldstændig klart, hvilke konkrete politikområder, vi kan garantere, hvis man peger på Venstre,«

»Potentialet ved kontraktpolitik er, at man dels angiver en retning, man arbejder hen imod, og dels lader vælgerne forstå, hvordan man vil reagere fremover på forskellige konkrete områder. Tag eksempelvis vores skattestop i 00erne. Vi lovede ikke store skattelettelser. Vi lovede det, vi kunne holde – et skattestop,«

Claus Hjort Federiksens udtalelser er meget diskuterende. Fne Fne Fne

# data[].attributes.headline
Forskere: Peter Kurrild-Klitgaard og Ove Kaj Pedersen

# data[].attributes.subject
Forskere: Peter Kurrild-Klitgaard og Ove Kaj Pedersen

# data[].attributes.body
PKK: "...hæmmer en regeringsforpligtelse til at tilpasse sig omgivelserne og de udfordringer, man står over for."

OKP: "...bestemt berettiget, men med visse forbehold. Der bør selvfølgelig være en vis fleksibilitet..."

Regeringsforpligtelse: politikerne lover mere og kan i sidste ende ikke holde hvad de lover.

# data[].attributes.body
Radikale Venstre, minister for forskning, innovation og videregående uddannelser. Han sidder i Folketinget.

Kritisk over for kontraktpolitik:

- Kontraktbundne løfter fungerer som spændetrøje for politikerne.

". I 00erne fungerede kontraktpolitikken langt hen ad vejen som en spændetrøje, som gjorde, at man ikke tidsnok reagerede på den overophedning af økonomien, hvor man sad anbefalinger fra nationalbanken overhørig."

- Skader det politiske samarbejde over midten.

"Jeg oplever ikke, at vælgerne efterspørger kontraktpolitik. Jeg oplever, at vælgerne gerne ser et bredt samarbejde, men det bliver det jo vanskeligt, hvis partier under en valgkamp låser sig til såkaldte kontrakter. Det betyder jo, at man ikke kan finde hinanden over midten, når kontrakterne i sagens natur viser sig at være forskellige. I sidste ende fører kontraktpolitik til blokpolitik. Det så vi jo i 00erne"

# data[].attributes.body
Det grå segment er en blanding af alle 4 segmenter. Ofte personer som er usikker på, hvilket parti de tilhøre. Forbindes med den yngre del af befolkningen.

# data[].attributes.body
Værdier som gruppeorienteret, traditionel værdiorientering med vægt på at realisere traditionelle, sociale mål som familie, venner & lokalsamfund (lokal solidaritet)

Keywords: • Tradition • Familie • Det nære miljø •

Andre ord: Hensyn, naturglæde, god vilje, rødder, nøjsomhed, terrorisme, frygt for vold, lov & orden, teknologiangst, familien, konformitet, (fritid), (egoisme), (frit erhvervsliv), (nationalisme)

Vælger typisk Dansk Folkeparti (O) eller Socialdemokratiet (S)

# data[].attributes.body
Det violette segment:

De traditionelle materialister

Individualistiske

Ligger vægt på uafhængighed

Søger oplevelser igennem kroppen

Består mere af mænd end af kvinder i yngre aldre

Ligner på mange punkter det rosa, men er yngre og føler

mere forbrugstrang og har trang til at følge hvad der er

moderne.

Vælger typisk imellem Dansk Folkeparti, Venstre og

Konservative.

# data[].attributes.headline
Hvad er de forskellige farver i minervamodellen kendetegnet ved? 

# data[].attributes.subject
Hvad er de forskellige farver i minervamodellen kendetegnet ved? 

# data[].attributes.body
Det grønne segment: Gruppeorienteret. Engagerede principmennesker.

Segmentet har en moderne værdiorientering med vægt på sociale mål.

Acceptable mål for denne gruppe er fx: forfremmelse, faglig anerkendelse, dannelse og familieliv.

# data[].attributes.headline
Analyse af Ugebrevet A4-artiklen: Unge og ældre SF'ere forsvinder hver sin vej:

# data[].attributes.subject
Analyse af Ugebrevet A4-artiklen: Unge og ældre SF'ere forsvinder hver sin vej:

# data[].attributes.body
Hvem flytter mod venstrefløjen?

- De ældre mellem 50-59 år, fra SF

Og hvorfor flytter de mod eks. Enhedslisten?

- De ældre fokuserer mere på de klassiske ideologier og mener ikke at SF fører socialistisk politik. Den modbeviser Ingelharts teori omkring post materialisme og issue-voting fordi de ældre kunne betegnes som tilhørende en gruppe/klasse og dermed stemmer ud fra gruppens holdninger, altså class-voting.

"Forklaringen, på at så mange SF-vælgerer stemmer på Enhedslisten, er helt sikkert, at de er lidt mere ideologiske, og måske holder de mere fast i, at de er socialister"

# data[].attributes.headline
Analyse af Ugebrevet A4-artiklen: Unge og ældre SF'ere forsvinder hver sin vej:

# data[].attributes.subject
Analyse af Ugebrevet A4-artiklen: Unge og ældre SF'ere forsvinder hver sin vej:

# data[].attributes.body
Hvem (vælgergruppe) flytter mod midten?

Det er primært de unge der flytter mod midten: "Når det projekt (Projekt Søvndal) er nødlidende, og SF er på vej tilbage til 90'er-linjen, søger de unge mod midten og ikke Enhedslisten, fordi de var tiltalt af et parti med indflydelse - ikke et teoretiserende parti med rene hænder, men uden indflydelse"

Hvorfor flytter de mod midten?

Bla. pga. økonomi, indflydelse og magt. - stigende issue voting.

Passer de unges adfærd med Ingleharts model?

Kun delvist - det er stadigvæk materialistiske emner der diskuteres i dagens Danmark, men de unge er klar til at søge de materialistiske enkeltsager, sammen med socialdemokratiet.

# data[].attributes.body
Defineres ifølge grundbogen som?

Vælgerne stemmer udfra personlige egne politiske holdninger, på enkelte eller få politiske sager. Det er derfor deres egne interesser der afgør hvor individet sætter sit kryds.

Issues voting forekommer blandt nutidens vælgere fordi...?

Pga. øget social mobilitet er socialklasserne gået i opløsning. Pga. øget individualitet er der sket en stigning af issue voters. Dermed er det let og forståeligt for vælgerne at sætte sig ind i enkelsagerne (dansk politik).

Hvad er fordelingen mellem de postmaterielle og materielle værdier ifølge grundbogen?

Folk er idag i høj grad issue voters, men class voting er på retur.

# data[].attributes.body
Defineres ifølge grundbogen som?

- Vælgeren stemmer efter sin sociale klasse.

Kernevælgeren defineres ifølge grundbogen som?

- En vælger der stemmer på samme parti fra valg til valg.

Marginalvælgeren defineres ifølge grundbogen som?

- En vælger der ikke stemmer på det samme parti to gange i træk.

# data[].attributes.body
Stiftet 22. august 1972 og blev primært stiftet som en græsrodsbevægelse. Partiet blev stiftet af Mogens Glistrup. Hans anarkistiske og populistiske tanker gjorde det svært at sætte en ideologi på partiet.

Fremskridtspartiet kom i folketinget for første gang i 1973 med 28 mandater, og sad i folketinget helt ind til 1999. Partiet gik i opløsning i 1999 og Glistrup dannede partiet Frihed 2000.

# data[].attributes.body
Dannet i 1905 som et resultat af splittelsen af Venstre samme år. Partiet bygger på det at tale husmændenes og småbøndernes sag, især avisen Politiken er en vigtig kilde til at sprede partiets synspunkter (socialliberalt traditionelt set).

# data[].attributes.body
Stiftet 13. april 1970 under navnet ”Kristeligt Folkeparti (Q)”
De har grundværdier som næstekærlighed, menneskets uendelige værdi, ansvar for natur og børn samt. decentralisering.Partiet fokuserer især på de socialt svage (fattige mm.), decentralisering (især Udkantsdanmark) og familiepolitik.

Kristendemokraterne har ikke haft nogen mandater i folketinget siden 2001 hvor de havde 2,3% af stemmerne,

hvilket gav dem 4 pladser i folketinget.
Kristeligt Folkeparti blev primært stiftet for kampen mod fri abort og pornografi.

# data[].attributes.body
Socialdemokratiet blev stiftet i 1871 og tog sit afsæt i den socialistiske ideologi. Partiet er nært knyttet til den danske fagbevægelse og deres vælgere er overvejende arbejdsklassen.

# data[].attributes.body
• Stiftet i 1876

• Udgangspunkt: Borgerskabets og godsejernes parti.

Politikker:

1)  Et dynamisk arbejdsmarked

2) Sikre & sunde muligheder

3) Ny viden → vækst

# data[].attributes.body
- Blev stiftet i 1870 og var et af det første parti i folketinget.
- Stiftet på den liberalistiske ideologi.
- Vælgerne var landmænd der ønskede mere frihed samt selvstændighed.

# data[].attributes.body
- Stiftet i 1995 med Pia Kjærsgaard som formand

- Nationalistisk parti

- EU-modstand, indvandre - og ældrepolitik som centrale mærkesager

# data[].attributes.body
Steget med 8,6% siden d. 20 januar 2010 med en usikkerhed på +/- 0,8%

# data[].attributes.body
Radikale Venstre (B) er steget med 3,2% fra 20. januar

2010 - 6. december 2013 med en usikkerhed på +/- 1,1%

# data[].attributes.body
- Højre/venstre-skala

- Fordelings- og værdipolitik

- Politiske ideologier (Liberalisme, Socialisme og

Konservatisme)

- Minerva-modellen

- Molins, Giddens, Ingelharts og Downs model

- Formyndersamfund (forståelsen om hvorvidt

mennesker er i stand til at træffe beslutnin-

ger selv)

- Politiske standpunkter

# data[].attributes.body
Hvad viser Tim Knudsen citatet på s. 96 i B-bogen?

Hvad kan I tolke ud fra 10.12 i samfundsstatistik (kobling af teori med empiri)?

# data[].attributes.headline
Begreber der betegner forskellige partier (lektie til torsdag):

# data[].attributes.subject
Begreber der betegner forskellige partier (lektie til torsdag):

# data[].attributes.body
Hvad er et klasseparti? : Det er de 4 traditionelle partier: Venstre,

Socialdemokraterne, De Konservative og Radikale Venstre.

Hvad er et masseparti?: Partier der går efter massen (det største antal stemmer

Hvorfor snakker man i dag om pragmatiske partier?: Partier der gør hvad der er

fornuftigt lige for tiden. Altså nogle der ikke er bundet af et ideologisk grundlag.

Hvad er et catch-all-parti?: Går efter at få så mange stemmer som overhovedet muligt

Hvad er et markedparti?: Partier der får stemmer ved hjælp af støtte fra firmaer og koncerner.

# data[].attributes.body
I skal fordele partierne partierne mellem jer - beskriv kort hvert partis historie i kronologisk rækkefølge.
(sæt gerne billeder ind og links ind som I finder anvendelige).

# data[].attributes.headline
Undersøgelse af statisik - hvordan står det til med tilslutningen til venstrefløjen? (sammenlign den ældste og den nyeste I kan finde i vedhæftede link)

# data[].attributes.subject
Undersøgelse af statisik - hvordan står det til med tilslutningen til venstrefløjen? (sammenlign den ældste og den nyeste I kan finde i vedhæftede link)

# data[].attributes.body
- SF er gået ned med 13,9% fra 20. januar 2010 - 6. december 2013 med en usikkerhed på +/- 1%

Socialdemokratiet (S) er gået fra 25,4 % til 22,7 % - et fald på 2,7 %

# data[].attributes.body
1. Hvad handlede artiklen 'Venstrefløjen mangler en samfundsvision' fra Information om?: Jacob Mark mener at venstrefløjen mangler ideologi og at det er derfor de taber stemmer. Jakob Mark siger at der ingen fløj er tilbage og at han føler sig alene. Rød blok skal skabe samfundsvision siger Jakob som er SF'er og byrådsmedlem samt folketingskandidat.

2. Hvad ved vi fra sidste år som vi kan drage med i dette tema?

Citater fra artiklen i information:

"Jeg frygter at rød blok får ti år i mørket igen." - Mattias Tesfaye.

"Er der overhovedet en ventrefløj tilbage?" - Jacob Mark.´

"Venstrefløjen mangler ideologi." - Jacob Mark.

↑ "Hvor er venstrefløjen begreber og ideér?" - Jacob Mark.

↑ "En mærkelig forfejlet kamp om at vinde vælgere tilbage." - Jacob Mark.

↑ "Fantasiskel mellem arbejdere og ikke-arbejdere." - Jacob Mark.

↑ "Den venstreorienterede fløj står stille og taber de vælgere, der ønsker forandring." - Jacob Mark.

↑ "Derfor skal vi ikke fokusere på uægte modsætninger på vores fløj, men kæmpe mod nyliberalismen." - Jacob Mark.