# data[].attributes.body
Juuret: Kreikka ja Rooma

Kielet: kreikka ja latina

Vaikutteet: Mesopotamia ja Egypti

Kreikassa syntyneet kirjallisuuden lajit: lyriikka, draama ja kertomakirjallisuus

Piirteet: enemmän elävää kulttuuria kuin kirjallisuutta, myytit suuressa roolissa, niiden avullla selitettiin asioita

Teoksia ja kirjailijoita:

Kreikkalainen Homeros: eepokset Ilias ja Odysseia n. 750-650 eaa.

Kertovat Troijan sodasta

Roomalainen Vergilius: eeppinen runoelma Aeneis 19 eaa.

Kertoo Troijan sodasta

Kreikkalainen Sapfo: ensimmäinen naiskirjailija, josta todisteita

Runoista jäljellä vain katkelmia

Roomalainen Ovidius: teos Rakastamisen taito n. 2 eaa.

Kertoo sukupuolten tasa-arvosta

Teatteri

Syntyi viinin ja hedelmällisyyden jumalan kunniaksi

Draaman kolme lajia:

Tragedia: aiheet mytologiasta

Kuningas Oidipius 429 eaa.

Komedia ja farssi: aiheet maallisia

Aristofanes: Lysistrate

# data[].attributes.body
Juuret: Rooman valtakunnan hajoaminen

n. 500-luvulta 1300-1500-luvuille asti

Kieli: latina

tavallinen kansa ei ymmärtänyt

lukutaito vähemmistön etuoikeus

Vaikutteet: Kristinuskon leviäminen ja kirkon vaikutus kirjallisuuteen

Piirteet: Valtaosa kirjallisuudesta uskonnollista, Raamattu toimi ehdottomana auktoriteettina ja uskonnollista ilosanomaa levitettiin kirjallisuuden kautta

Vaikutus: Raamatun tapahtumat toistuvat muunnelmina myöhemmässä kulttuurissa

→ länsimaisten ihmisten ajattelu

Aiheet: liturgiset- ja maalliset draamat, legendat ja moraliteetti

Suomessa:

Mikael Agricola: Abc-kiria v. 1543, uskonnollisten tekstien kääntäminen suomeksi

Varhaisimmat keskiaikaiset tekstit käsittelivät piispa Henrikiä

Danten Jumalainen näytelmä

Kaunokirjallisesti keskiajan merkittävin teos

Päähenkilö Dante edustaa syntistä ihmistä, joka kulkee Helvetin ja Kiirastulen halki Paratiisiin

Sankaritarinat

Keskiajalla suullisista tarinoista syntyi sankareita

Eeposten fiktiiviset sankarit edustivat ritarikulttuuria

Skandinaavinen kansanrunous: alettiin merkitsemään muistiin 1100-1200-luvuilla

# data[].attributes.body
Juuret: Nimi kuvastaa uudelleensyntymistä (maallistuminen)

Kirjallisuutta monella eri kielellä, kirjapainotaito mahdollisti tiedon nopeamman leviämisen

Vaikutteet:

Yhteiskunnalliset tapahtumat: nälänhätä ja taudit

Tieteen muutokset: heliosentrinen maailmankuva syrjäytti geosentrisen ajattelun, kaukoputken ja mikroskoopin keksiminen, löytöretket

Reformaatio 1500-luvulla

Piirteet:

Maallisempaa tekstiä kuin keskiajalla

Kerrotaan usein ihanneihmisestä, joka yksilönä hallitsee tieteet ja taiteet

Teoksia ja kirjailijoita:

Giovanni Boccaccio

Decamerone: hilpeitä tarinoita, tunnetuin Boccaccion tarinakokoelma

Don Quijote

Loi pohjan nykyaikaiselle romaanille

Modernia teoksissa: yhteen henkilöön ja hänen sisäiseen maailmaansa keskittyminen, ulkopuolinen kertoja kommentoi kertomaansa, moderneja myyttejä, jotka edustavat tiettyä luonnetta tai ominaisuutta

William Shakespeare

Kuuluisin draamakirjailija

Romeo ja Julia (1597), Hamlet (1599)

# data[].attributes.body
Juuret: Nimi viittaa ajan valistuksen henkeen

Vaikutteet:

Kansalaisten sivistys ja opetus tärkeää

Kirjastojen, sanomalehtien, lukutaidon ja koululaitoksien kehittäminen

Piirteet:

Järkiperäisyys ja tieteen vaikutuksen näkyvyys

Kaikki kirjoitettu teksti oli kirjallisuutta

Tiede- ja kaunokirjallisuus eriytyivät toisistaan vasta 1700-luvun lopulla

(Ivallinen) satiiri valistusaikana suosittua

Teoksia ja kirjailijoita:

Daniel Defoe

Robinson Crusoe (1719): Haaksirikkokertomuksen esikuva. Kolonialistinen teos, jossa länsimaalainen ihminen esitetty ylivertaisena. Hyötyajattelu luonnon ja ihmisen välillä näkyvissä.

Jonathan Swift

Kirjoitti paljon satiiria kirjallisuutta, jossa ivattiin yhteiskunnan epäkohtia

"Vaatimaton ehdotus, joka estäisi Irlannin lapsia olemasta taakaksi vanhemmilleen tai maalleen" (1729), kuuluisin satiiri Swiftin teoksista

"Gulliverin retket" (1726), Swiftin tunnetuin teos

# data[].attributes.body
Juuret: 1700-luvun maailmanpoliittiset mullistukset

Yhdysvaltojen itsenäisyysjulistus v. 1776

Ranskan vallankumous v. 1789

Vaikutteet:

Nykyiseen demokratiaan liittyvät yhteiskunnalliset arvot

Vapaus ja tasa-arvo

Vapautuminen aiemmista säännöistä ja ihanteista syrjäytti valistuksen

Piirteet:

Tunteen, yksilöllisyyden ja mystiikan korostus

Luonnon kuvaus yleistä

Taiteilijamyytti

Yksilölliset, luovat nerot jotka ammentavat omista tunteistaan

Myytti nuorena kuolevasta nerosta

Lyriikka tärkein kirjallisuuden laji

Kauhukirjallisuuden synty

Viehtymys alitajuntaan, uniin ja selittämättömään

Saksalainen romantiikka

Sturm und drang -liike

Vastusti valistusta

Novalis loi käsitteen "kaipuun sininen kukka"

Viittaa runoilijan kokemaan kaihoon, kaipuuseen ja melankoliaan

Maailmansielun tavoittamisen mahdottomuus

Venäjällä ja Ranskassa romantiikan aalto vasta 1800-luvun puolella

Kansallisromantiikka:

Oman maan kansaa ja luontoa ihailtiin, kerättiin kansanrunoutta

Teoksia ja kirjailijoita

Johann Wolfgang von Goethe

Nuoren Wertherin kärsimykset (1774), kirjemuotoinen hullun rakkauden kuvaus ja itsemurha - itsemurhien aalto myös lukijoiden kesken

William Wordsworth

Lyriikan kirjailija, teoksissa esillä luonnon palvontaa ja lapsuuden ihannointia

Charlotte Bronte

Kotiopettajattaren romaani (1847)

Tunteikkuus

Jane Austen

Ylpeys ja ennakkoluulo (1813)

Huumori ja satiiri

Aleksandr Puskin

Jevgeni Onegin (1833)

Runoromaani

Alexandre Dumas

Kolme muskettisoturia (1844)

Historiallinen seikkailuromaani

Hans Christian Andersen, satukirjailija

Keisarin uudet vaatteet (1837), Ruma ankanpoikanen (1843)

Grimmin veljesten sadut

Hannu ja Kerttu (1812), Punahilkka (1812)

# data[].attributes.body
Juuret: Nationalismin vaikutus suomen kielen ja suomalaisen kirjallisuuden syntyyn

Vaikutteet:

Siirtyminen Venäjän vallan alle → autonomia

Maanviljelyksen kehittyminen, teollistuminen ja vaurastuminen lisäsi kulttuurielämän mahdollisuuksia

Piirteet:

Omakielinen, oman kansan kuviteltu kansanluonnetta mukaileva kulttuuri ja taide

Oman myyttisen menneisyyden löytäminen ja sepittäminen

Oman kansan ihannointi

Suomen kansallista yhteneväisyyttä alettiin tietoisesti rakentaa kirjallisuuden kautta

Kulttuurin luominen kuitenkin haastavaa, 1800-luvun alussa ei ollut suomenkielistä sivistystä tai kansalliskirjallisuutta

Teoksia ja kirjailijoita:

Elias Lönnrot, runonkeräilijä

Kalevala (1835, 1849)

Hajanaisista kertomuksista koostettu yhtenäinen kansalliseepos

Kanteletar (1840-41)

Temaattisesti jaoteltuja runoja eri elämäntilanteisiin

J.L. Runeberg

Vänrikki Stoolin tarinat (1848)

Suomalaiset kuvataan sankareina, jotka ovat valmiita kuolemaan isänmaan puolesta

Zacharias Topelius

Maamme (1875)

Suomen luonnon, heimon ja historian kuvaus

Sisällissota (1918) muuttaa kuvaa suomalaisuudesta

Suomalaiset eivät enää tyytyneet vähään, vaan taistelevat oikeuksiensa puolesta

Ihanteellista kansankuvaa purettu sittemmin humoristisissa teoksissa

# data[].attributes.body
Juuret: Kaupungistumisen ja eriarvoisuuden tuomat ongelmat

Työväenluokan huonot asuinolot, köyhyys, sairaudet, alkoholismi ja työttömyys

Vaikutteet:

Filosofian ja tieteen uudet ajattelutavat

Karl Marxin ajatukset oikeudenmukaisuudesta

Charles Darwinin evoluutioteoria

Positivismi

Tieteellisen tutkimukset ainoa tie totuuteen

Romantiikan ummehtuneisuuden tunne

Piirteet:

Ympäristön eriarvoisuuden havainnointi

Yhteiskunnan epäkohdista kirjoittaminen, ja tällä tapaa mahdollinen vaikuttaminen

Teoksia ja kirjailijoita:

Charles Dickens, varhainen realismi

Teoksissa kuvataan köyhää orpopoikaa → köyhyyttä kuvataan tunteikkaasti, rikkaat leimataan sydämettömiksi

Minna Canth, tunnettu suomalainen realisti

Työmiehen vaimo (1885), herätti paljon keskustelua ja vastustusta

Emile Zola, naturalismin oppi-isä

Hänen mielestään kirjallisuuden tulisi vastata tieteellistä koetta

Nana (1880), Zolan tunnetuin teos

Fjodor Dostojevski, psykologinen realismi

Rikos ja rangaistus (1866), yksilön syvällinen ajattelu

# data[].attributes.body
Juuret: La belle epoque

Vuosisadan vaihdos ihanaa vaurauden, edistysuskon ja rauhan aikaa

Vaikutteet:

Ajatukset yksilöllisyydestä ja ihmisen mielen toiminnasta

Friedrich Nietzschen julistus Jumalan kuolemasta ja yli-ihmisen opin esilletuonti

Sigmund Freudin psykoanalyysi

Alitajuntaiset vietit ja tiedostamaton

Vapaa-ajan ja vaurauden lisääntyminen

Länsimaiden nopea modernisoituminen

Pyrkimys uudistaa kirjallisuuden ilmaisutapoja

Piirteet:

Ihmisen kuvaus monine ristiriitoineen

Moninaisuuden vuoksi vaikeaa kuvata tietynlaisena

Ihmisen ja henkilöhahmon persoona, kokemukset ja muistin rajallisuus näkyy vahvasti kirjoitetuissa teoksissa

Vaikeaselkoisuus:

Hylättiin lineaarinen juoni ja yhteiskunnallisia oloja edustavat henkilöhahmot

Tajunnanvirtakirjoittaminen

Teoksia ja kirjailijoita:

Marcel Proust

Kadonnutta aikaa etsimässä (1913-1927), juonen vaikeaselkoisuus ja muistin epäluotettavuus

James Joyce

Odysseus (1922), vaikeaselkoinen muunnelma Homeroksen Odysseia-eepoksen tarinasta

Virginia Woolf

Mrs. Dalloway (1925), yhdenpäivänromaani, jossa käytetty hyväksi tajunnanvirtatekniikkaa

Albert Camus

Sivullinen (1942), eleetön kerronta, voidaan tulkita allegoriana yksilöstä joka ei välitä yhteiskunnan määrittelemästä moraalista

Franz Kafka, absurdit kauhunäytelmät

Oikeusjuttu (1925), kirjassa syytetty ei tiedä, mistä häntä syytetään

Muodonmuutos (1915), kirjassa päähenkilö herää eräänä aamuna "suunnattomaksi syöpäläiseksi" muuttuneena

# data[].attributes.body
Juuret: Muiden länsimaiden mukainen teollistuminen ja elintason nousu Suomessa

Vaikutteet:

Itsenäistyminen ja irtautuminen Venäjästä

Sisällissota ja toinen maailmansota

Kehityksen hitaus ja vaikutus aiheisiin kirjallisuudessa

Piirteet:

Kaksi aaltoa, joiden aikana lyriikka ja proosa uudistuivat

1. 1920-luvulla

2. 1950-luvulla

1920-luvun modernistinen kirjallisuus

Suomenkielisen proosakirjallisuuden modernistiset kokeilut

Volter Kilpi

Alastalon salissa (1933), vie tajunnanvirtatekniikan äärimmilleen ja kerronta hidastuu tarkoituksellisesti

Maria Jotunin uudenlaiset kerrontaratkaisut

Hilda Husso (1913), vain Hildan repliikit ovat näkyvissä novellissa

Modernismin kokeilevuus aluksi voimakkaimmin esillä suomenruotsalaisessa kirjallisuudessa

Edith Södergran

Vaikutteet eurooppalaisesta modernismista

Vapaarytminen lyriikka

Tulenkantajat 1920-30

Tunnetuin suomalainen modernistinen ryhmittymä

Modernien suurkaupunkien, teollistumisen, tekniikan, koneiden ja kaukaisten maiden eksotiikan ihannointi

"Ikkunat auki Eurooppaan"

1950-luvun modernistinen kirjallisuus

Jälleenrakentamisen myötä alkanut aalto

Turvallisuudentunteen järkkyminen

Yksinäisyyden tunne

Yhteisöllinen kokemus sodista ja maailmasta tuntui mahdottomalta

Yksilöllisten kokemusten kuvaus

Minuuden pohdinta

Näkökulmatekniikka

Erilaisten ja ristiriitaisten näkökulmien törmäyttäminen → tieto tapahtuneesta epävarmaa

Tove Jansson

Lastenkirjallisuuden uudistaminen, lastenkirjoissa oma taso myös aikuisille

1960-1970-luvun kirjallisuus

Vapautuminen

Seksuaalinen vallankumous

Poliittinen aktiivisuus

Lukuisten poliittisten liikkeiden ja vastakulttuurien synty; rauhanaate, ympäristöaate ja radikaali vasemmistolaisuus

Poliittinen kulttuuri kuvataiteessa, musiikissa ja kirjallisuudessa

Yhteiskunnallinen osallistuvuus

Pentti Saarikosken lyriikka → boheemitaiteilijan maine ja kohujulkisuus

Kirjasodat

Hannu Salama: Juhannustanssit (1964)

# data[].attributes.body
Juuret: Muodostunut modernismin pohjalta

Vaikutteet:

Massakulttuurin synty

Minuuden ja identiteetin rajaton rakentaminen valinnoilla

Globalisaatio ja rajaton tieto

Piirteet:

Kyseenalaistaminen ja moninaisuuden korostaminen

Ei yhtä totuutta eikä todellisuutta

Lajien yhdistely, korkea- ja populaarikulttuurin rajojen murtaminen, tyyleillä leikittely ja maailman ironisointi

Proosassa juonen rikkonaisuus tai häivytys, katkelmallisuus, kerronnan kommentointi, eheiden ja realististen henkilöhahmojen hävittäminen

Metafiktiivisyys

Tietoisuus kerronnasta ja kerronnan korostaminen

Runoudessa kielitietoisuus ja kollaasit, puhuja voi olla teksteistä koostettu, ei persoonan kaltainen

Intertekstuaalisuus

Teoksia ja kirjailijoita:

Milan Kundera

Olemisen sietämätön keveys (1984), modernistisen ja postmodernistisen kerronnan hyödyntäminen

Annie Proulx

Ian McEwan

Bret Easton Ellis

American psyko (1991), minäkertoja kuvaa identiteettinsä rakentumista kuluttamiselle ja sadistisesti tekemiään murhia → epäluotettava kertoja

Italo Calvino

Jos talviyönä matkamies (1979)

Matti Pulkkinen

Romaanihenkilön kuolema (1985)

Kari Hotakainen

Buster Keaton - elämä ja teot (1991), ironisesti hyödynnetty elämäkerran lajia, yhdistetty sekä faktaa että fiktiota

# data[].attributes.body
Nykykirjallisuus toimii laajana käsitteenä 2000-luvulla syntyneelle kirjallisuudelle

Vaikutteet:

Globalisaatio ja kulttuurien kohtaaminen muuttoliikkeiden seurauksena

Pyrkimys ymmärtää erilaisuutta

Maailmanlaajuiset ilmiöt

Ekokatastrofi ja ilmastonmuutos

Suurvaltojen sodat

Polarisaatio

Piirteet:

Ylirajainen kirjallisuus

Kansalliset ja kulttuuriset rajat ylittyvät

Kielen moninaisuus ja monikielisyys

Tulevaisuuden dystopioiden kuvaus

Ei-toivotut, pahat ja kammottavat yhteiskunnat, jotka liitetään tulevaisuuteen

Vähemmistöjen kuvauksen lisääntyminen

Autofiktio

Omaelämäkerrallisuuden ja fiktion yhdistämistä

Teoksia ja kirjailjoita

Sofi Oksanen, yksi tunnetuimmista suomalaisista kirjailijoista kansainvälisellä tasolla

Stalinin kevät (2003), Puhdistus (2008), Kun kyyhkyset katosivat (2011); kirjoissa tartuttu moniin vaiettuihin aiheisiin

Veronica Roth

Outolintu-triologia (2011-2013), kuvataan dystopiaa

Suzanne Collins

Nälkäpeli-sarja (2008-2010), kuvataan dystopiaa

Karl Ove Knausgård

Taisteluni-kirjasarja (2009-2011), autofiktiivinen teos, kertoo kirjailijan elämästä lapsuudesta alkaen