# data[].attributes.body
Hvad er selvmord?

Selvmord er en handling, hvor en person bevidst tager sit eget liv.

Hvorfor begår mennesker slevmord?

Mennesker begår selvmord på grund af psykologiske, miljømæssige og biologiske faktorer, såsom depression, kriser og psykisk sygdom.

Hvad er de mest berømte metoder til selvmord?

De mest almindelige metoder til selvmord inkluderer: hængning, skyderi, overdosering og skæring.

Hvorfor begår nogle unge selvmord på grund af sociale media?

Unge begår selvmord på grund af sociale medier pga. cybermobning, pres for at være perfekte online, sammenligning med andre og dårligt selvværd.

Hvilke type mennesker begår mere selvmord?

Risikogrupper for selvmord inkluderer mænd, ældre voksne, personer med psykisk sygdom/misbrug, ensomme personer, volds-/traumatiserede personer og personer i krise.

Hvad er de ting, der fører os til selvmord?

Årsager til selvmord kan inkludere: depression, angst, kroniske smerter, ensomhed, økonomiske problemer, misbrug af stoffer/alkohol, familiehistorie med selvmord, akutte livskriser og psykisk sygdom.

Fører social media til selvmordsforsøg?

Ja, sociale medier kan føre til selvmordsforsøg hos nogle mennesker, især unge, på grund af cybermobning, pres for at opretholde en perfekt online tilstedeværelse, sammenligning med andre og dårligt selvværd.

Giver social media depression?

Ja, sociale medier kan bidrage til depression fordi de fremmer sammenligning, dårligt selvværd, stress, konstant kritik, og cybermobning.

Hvad er konsekvenserne af unge menneskers selvmord for deres familier?

Unge menneskers selvmord kan føre til sorg, skyld, anger, afsavn, traumer og ændringer i familierelationer.

Hvor mange mennesker begår selvmord hvert år?

Ca. 800.000 mennesker begår selvmord hvert år globalt.

Hvor mange mennesker begår selvmord på grund af social media hvert år?

Det er svært at nøjagtigt estimere antallet af mennesker, der begår selvmord på grund af sociale medier, da der kan være andre faktorer, der spiller en rolle, og ikke alle tilfælde rapporteres eller opfattes som en direkte følge af sociale medier. Imidlertid har studier vist, at eksponering for negative online oplevelser, herunder cybermobning, kan øge risikoen for selvmordsforsøg og selvmord hos nogle unge mennesker.

Hvilken alder er de mennesker der begår selvmord pga social media?

Mennesker i alle aldre kan blive påvirket af sociale medier og være i risiko for selvmordsforsøg eller selvmord. Imidlertid er unge ofte mest eksponerede for negative oplevelser på sociale medier og kan være særligt modtagelige for deres påvirkning. Det er vigtigt at opfordre unge til at være bevidste om deres brug af sociale medier og søge hjælp, hvis de oplever negative følelser eller følger af deres brug.

Hvorfor bliver unge og børn påvirket af social media mere end voksne?

Unge og børn kan være særligt modtagelige for den påvirkning, som sociale medier kan have på deres velbefindende, fordi:

1. De er i en fase af livet med øget identitetsdannelse og udvikling af sociale relationer, som sociale medier kan have en stor indflydelse på.

2. De har en større tendens til at sammenligne sig selv med andre på sociale medier og opleve følelser af utilstrækkelighed eller negativ selvværd.

3. Deres hjerne er stadig i udvikling og kan være mindre modstandsdygtige over for de negative virkninger af sociale medier.

Det er vigtigt at opfordre unge og børn til at være bevidste om deres brug af sociale medier og søge hjælp, hvis de oplever negative følelser eller følger af deres brug.

# data[].attributes.body
Hvem bliver påvirket mest af Sociale-Medier?
hvad er meningen med Sociale-Medier?
hvor mange teenager begår selvmord pga. Sociale-Medier?
findes der folk som begår selvmord pga. Sociale-Medier?
hvem bruger Sociale-Medier mest?
Kan man blive sporede på Sociale-Medier?
Hvordan påvirker sociale media vores hjerne?
Hvad del påvirker sociale media vores hjerne?

# data[].attributes.body
Hvordan kan man begrænse brugen af sociale medier for at undgå negative effekter på ens selvværd og mentale sundhed?

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirker sociale media vores hjerne?

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirker sociale media vores hjerne?

# data[].attributes.body
Sociale medier påvirker hjernen ved at skabe en konstant strøm af stimuli, hvilket kan føre til overstimulering og en reduktion i evnen til at fokusere og koncentrere sig.

Sociale medier påvirker en række områder i hjernen, såsom det limbiske system, der er ansvarligt for følelser og social interaktion, det er også ansvarlig for beslutningstagning og opmærksomhed.

# data[].attributes.headline
Indenfor lande grænser og udenfor lande grænser

# data[].attributes.subject
Indenfor lande grænser og udenfor lande grænser

# data[].attributes.headline
Hvordan man har det indeni og hvordan man udtrykker det udenpå  

# data[].attributes.subject
Hvordan man har det indeni og hvordan man udtrykker det udenpå  

# data[].attributes.body
Indenfor/udenfor normer

# data[].attributes.headline
Hvordan har man det inden for hjemmet eller skolen og hvordan har man det udenfor hjemmet eller skolen (med vennerne) 

# data[].attributes.subject
Hvordan har man det inden for hjemmet eller skolen og hvordan har man det udenfor hjemmet eller skolen (med vennerne) 

# data[].attributes.headline
Udenfor: klima. Hvad sker der udenfor lige nu, udenfor fællesskabet(racisme).

# data[].attributes.subject
Udenfor: klima. Hvad sker der udenfor lige nu, udenfor fællesskabet(racisme).

# data[].attributes.body
Indenfor: indenfor i hjemmet. Hvad sker der i hjemmet. Indenfor i kroppen hvad sker der i kroppen når man kommer i overgangsalderen.

# data[].attributes.headline
Inden for fællesskabet og uden for fællesskabet (på grund af hudfarve)

# data[].attributes.subject
Inden for fællesskabet og uden for fællesskabet (på grund af hudfarve)

# data[].attributes.body
Hvordan en person er inde i sig selv og uden for sig selv

# data[].attributes.body
jeg tænker det måske kunne være noget at gører med et fælleskab, arbejdsplads eller en klasse hvor en person kan føle sig udenfor dette arbejdsplads, fælleskab eller klasse.

# data[].attributes.headline
Racisme - Blive holdt ude pga. ens religion - At føle sig udenfor, fordi at man føler sig mærkelig - 

# data[].attributes.subject
Racisme - Blive holdt ude pga. ens religion - At føle sig udenfor, fordi at man føler sig mærkelig - 

# data[].attributes.headline
hvordan har du det med dine venner indenfor skolen og udenfor skolen 

# data[].attributes.subject
hvordan har du det med dine venner indenfor skolen og udenfor skolen 

# data[].attributes.body
hvordan man har det indeni og hvad man viser udenpå

# data[].attributes.headline
Inde og ude af systemet som barn (arv og miljø) 

# data[].attributes.subject
Inde og ude af systemet som barn (arv og miljø) 

# data[].attributes.headline
hvordan har du det indenfor hjemmet og udenfor hjemmet 

# data[].attributes.subject
hvordan har du det indenfor hjemmet og udenfor hjemmet 

# data[].attributes.body
Strafudmåling og fængsel
Hvorfor straffer samfundet?
Rehabilitering
isolation som den ultimative ude-straf

# data[].attributes.body
Mange mennesker begynder at begå kriminalitet fordi, at de føler sig udenfor fællesskabet. De føler ikke, at de passer ind, og derfor så leder de aktivt efter en gruppe mennesker, som har det præcis som dem. I mange tilfælde er det desværre kriminelle, og så ender de med at komme ud i bandemiljøet og begå kriminalitet.

# data[].attributes.body
at være indenfor et religiøst fællesskab - og evt. hvad sker der hvis man forlader fællesskabet? Jehovas vidner, scientology, mormonkirken, amish

# data[].attributes.headline
Indendørs landbrug (Forskellen på plantevækst Indendørs og udendørs)

# data[].attributes.subject
Indendørs landbrug (Forskellen på plantevækst Indendørs og udendørs)

# data[].attributes.body
Fotosyntese og kunstigt sollys - landbrug og boliger flytter ind.

# data[].attributes.body
Racisme

Kriminalitet

Cosplay

Body positivity

Ghetto

Andrew Tate?

Religiøse fællesskaber - sekter og religiøs fanatisme

Ensomhed - alenehed overfor fællesskab

Psykisk sygdom

Hate crimes

landegrænser

Prostitution
sugardating

# data[].attributes.body
Rohan, Ahmed og Yasin

Kunstigt sol, hvordan man kan replacere naturligt sol med kunstigt lys til at vokse planter. Hvilke konsikvenser de har? At replacere parkeringspladser med lagerrum hvor man dyrker planter med kunstigt sol, sammentidig med at spare mere land. At bruge teknologi som en fordel til at bygge en mere bæredygtig og kunstig verden.

# data[].attributes.body
Sociale media - Det man ser og det man ikke ser

# data[].attributes.body
Teenagekultur
- drukkultur
- normer
- forventninger
- fest
- venner

# data[].attributes.body
Anbragte børn

plejefamilier

institutioner

kriminalitet

Har anbragte børn øget risiko for at ende som kriminelle, eller arbejdsløse.
Hvordan påvirker det børnene gennem deres opvækst

# data[].attributes.body
Kriminalitet
Livet inden or udenfor bandemiljøet

# data[].attributes.body
- Kriminalitet
- Bandemiljø

# data[].attributes.headline
Albert, Skygge og Zeeshan - De psykisk syge - En ekskluderet gruppe

# data[].attributes.subject
Albert, Skygge og Zeeshan - De psykisk syge - En ekskluderet gruppe

# data[].attributes.body
Holdt udenfor
Ikke velkommen
Anderledes
Udfordringer
Omkostninger (Hvor meget skal staten bruge for, at de kan tilpasse sig)
Hvordan påvirker det familierne?
Hvordan føles det at være psykisk syg?
Hvor mange er psykisk syge?
Hvor mange former for psykisk syge er der?

# data[].attributes.body
Ghetto
Bande miljø
Kunstnere
Rap musik

# data[].attributes.body
Fællesskab- Jehovas vidner

# data[].attributes.body
Bandemiljø

# data[].attributes.body
Jehovas vidner

# data[].attributes.body
Magnus Søborg

# data[].attributes.body
Hvordan påvirker forskellige fødevarer kroppen?

Inas, Amira og Azra

# data[].attributes.body
Ebbe-Emil og Miamaya

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirker sociale medier vores hverdag?

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirker sociale medier vores hverdag?

# data[].attributes.headline
Hvem bliver mest påvirket af sociale medier?

# data[].attributes.subject
Hvem bliver mest påvirket af sociale medier?

# data[].attributes.headline
Hvorfor bruger unge sociale medier så meget?

# data[].attributes.subject
Hvorfor bruger unge sociale medier så meget?

# data[].attributes.headline
Kan man blive afhængig af sociale medier?

# data[].attributes.subject
Kan man blive afhængig af sociale medier?

# data[].attributes.headline
Hvad er ulemperne ved de sociale medier?

# data[].attributes.subject
Hvad er ulemperne ved de sociale medier?

# data[].attributes.body
hvad betyder influenser
hvad kan man bruge some til
kan man tjene penge på some
hvor meget tjener influenser
hvad aldersgrænsen
Hvordan kan jeg beskytte min personlige information, mens jeg bruger sociale medier?
Hvordan kan jeg håndtere negative kommentarer på mine sociale medieplatforme?
bliver vores data solgt til nogen
hvordan kan man gør så at some er sikkert for os mennesker

# data[].attributes.headline
Hvordan kan jeg vide, at det jeg ser online er sandt?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan jeg vide, at det jeg ser online er sandt?

# data[].attributes.headline
Hvordan kan jeg vide, at det jeg ser online er sandt?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan jeg vide, at det jeg ser online er sandt?

# data[].attributes.body
hvad er social media?
Hvad er meningen med at bruge social media?
hvem bruger social media mest?
Hvor bliver social media brugt?
hvornår bliver social media brugt?
Hvad er gode konsekvenser ved af brug sm?
Hvad er dårligt konsekvenser ved a brug sm?
Hvad er de 10 mest populære sociale medier?
Hvem bliver mest påvirket af sm?
Hvad sker der på sm?
hvad er konsekvenser ved at give adgang til din telefon fra sm?
hvor mange teenager begik selvmord pga sm?
Hvorfor begår mennesker selvmord? Examples
Hvorfor skal man ikke lægge alle livets detaljer på sm? Hvad sker der efter hvis vi gør det?
Hvad hvis vi bliver hacket?
hvorfor er det nogle gange skadeligt at spilde tid på sm?
er det godt eller dårlig at få venner på sm? Hvad er konsekvenser?
Hvad sker der hvis vi deler alle vores hemmeligheder med de venner vi finde på sm?
Hvordan undgår man at følelser bliver såret fra sm?

er sociale medier vanedannende?

# data[].attributes.body
er alt i Sociale-Medier sandt?
hvad er det negative ved Sociale-Medier?
hvad sker der hvis man accepter browser cookies på Sociale-Medier?

# data[].attributes.body
Hvordan påvirker sociale media vores mentalitet?
Hvorfor bliver man afhængig af sociale media?
Hvad foregår der bag skærmen?

# data[].attributes.body
Hvordan påvirker sociale media vores hverdag?
Hvordan påvirker sociale media vores mentalitet?
Hvordan er sm byggede op på?
Hvorfor skal man skjule sin oplysninger på Sociale-Medier ?
Hvorfor bliver man afhængig af sociale media?

# data[].attributes.body
Hvad kan man gøre for at undgå, Internet mobning, snyd/scam, lækkede oplysninger, catfishing.

# data[].attributes.body
Hvad er nogle røde flag, når man leder efter influensers?

De har et ton af følgere, men engagementet er lavt.
De bruger ikke korrekt afsløring.
Deres profil er fuld af sponsorerede indlæg.
De har ikke nok indhold.
De er uerfarne.

# data[].attributes.body
Hvordan påvirker social media vores hverdag?

Social media kan påvirke vores hverdag på flere måder. Det kan for eksempel øge vores sociale interaktioner og kommunikation, samt give os adgang til en bred vifte af informationer. På den anden side kan overforbrug af social media også føre til ensomhed, depression og øget risiko for at udvikle et afhængighedsproblem. Det kan også påvirke vores selvtillid og selvværd og kan også føre til konstant sammenligning med andre på sociale medier. Derudover kan det også føre til mistillid og usikkerhed om vores privatliv og sikkerhed på internettet.

Hvordan påvirker social media vores mentalitet?

Social media kan have både positive og negative effekter på vores mentalitet. På den positive side kan det hjælpe med at øge vores selvtillid og selvværd, da det kan give os mulighed for at dele vores præstationer og succeser med andre. Det kan også hjælpe med at øge vores sociale interaktioner og følelsen af ​​tilhørsforhold til en gruppe.

På den negative side kan overforbrug af social media føre til en følelse af ensomhed og isolation, da det kan skabe en falsk følelse af social interaktion. Det kan også føre til konstant sammenligning med andre på sociale medier, hvilket kan skade vores selvtillid og selvværd. Social media kan også føre til en følelse af konstant pres for at være perfekt og føre til negative følelser som stress og depression. Derudover kan det også føre til mistillid og usikkerhed om vores privatliv og sikkerhed på internettet.

Hvad er social media bygget op på?

Social media er bygget op af en række teknologier, herunder websteder, apps, algoritmer og databaser.

Websteder og apps er den mest synlige del af social media, og er den platform hvor brugere interagerer med hinanden. Disse websteder og apps er designet til at være brugervenlige og lette at interagere med, og giver brugerne mulighed for at oprette profiler, dele indhold, sende beskeder og kommentere på andres indhold.

Algoritmer er det teknologiske fundament, som gør det muligt for sociale medier at personalisere og filtrere indholdet, der vises for brugerne. Algoritmerne analyserer brugerens interaktioner med indholdet og brugerne, og bruger denne data til at vise mere relevant indhold for den enkelte bruger.

Databaser er det teknologiske fundament, som gør det muligt for sociale medier at gemme og administrere data om brugerne og deres interaktioner. Databaserne indeholder data om brugerens profil, indhold, kommentarer, beskeder og andre interaktioner, som bruges til at give en personaliseret oplevelse for brugeren.

Samlet set er social media bygget op af en kombination af disse teknologier, som arbejder sammen for at give brugerne en interaktiv og personlig oplevelse.

Hvorfor skal man gemme sin oplysninger på social media?

Det er vigtigt at beskytte sine personlige oplysninger på sociale medier, da det kan beskytte mod potentielle sikkerhedsrisici og beskytte din privatliv. Her er nogle af de vigtigste årsager til at beskytte dine oplysninger på sociale medier:

1 Phishing og svindel: Sociale medier kan være et populært mål for svindlere, der forsøger at få adgang til personlige oplysninger. Hvis du deler for meget personlig information, kan det gøre dig mere modtagelig for phishing-forsøg og svindel.

2 Identitetstyveri: Hvis dine personlige oplysninger falder i de forkerte hænder, kan det føre til identitetstyveri. Det kan føre til økonomisk skade og besvær med at genoprette din identitet.

3 Overvågning: Sociale medier kan bruges til at overvåge dine bevægelser og interaktioner online, hvilket kan være problematisk hvis du ønsker at bevare din privatliv.

4 Misbrug af oplysninger: Sociale medier kan også bruges til at opsamle og misbruge dine personlige oplysninger til reklame eller andre formål.

5 Profilbeskadigelse: Uønsket eller upassende indhold kan skade din online profil, og kan have negative konsekvenser for dit arbejde eller personlige liv.

Det er derfor vigtigt at være opmærksom på, hvilke oplysninger du deler på sociale medier og at beskytte dine personlige oplysninger ved at være varsom med de oplysninger, du deler, og at aktivere privatlivsindstillingerne.

Hvorfor bliver man afhængig af social media?

Der er flere årsager til, at nogle mennesker kan blive afhængige af sociale medier:

1 Belønningssystem: Sociale medier kan udløse belønningssystemer i hjernen, som frigiver dopamin (et velvære stof), når man får likes, kommentarer eller anden form for positiv feedback. Det kan skabe en følelse af tilfredshed og kan få folk til at føle sig afhængige af at få denne type feedback.

2 Følelse af tilhørsforhold: Sociale medier kan give en følelse af tilhørsforhold til en gruppe eller community, hvilket kan være vigtigt for menneskers mentale velvære og kan føre til afhængighed.

3 FOMO: Fear of Missing Out (FOMO) kan få folk til at føle sig nødt til at være tændt på deres sociale medier for at holde sig opdateret med, hvad der sker i deres netværk, og ikke gå glip af noget vigtigt.

4 Kompensation: Nogle mennesker kan bruge sociale medier som en måde at kompensere for andre problemer i deres liv, fx ensomhed eller dårligt selvværd. Det kan føre til afhængighed, da det kan blive en måde at undgå at tackle disse underliggende problemer.

5 Over-eksponering: Over-eksponering til sociale medier kan føre til, at folk begynder at bruge dem i stedet for at engagere sig i andre aktiviteter, hvilket kan føre til afhængighed.

Det er vigtigt at være opmærksom på, hvordan man bruger sociale medier, og at finde en balance i brugen, for at undgå afhængighed og negative konsekvenser for ens mentale velvære.

# data[].attributes.headline
Problemformulering - frist i dag fredag d. 27.01

# data[].attributes.subject
Problemformulering - frist i dag fredag d. 27.01

# data[].attributes.body
Kort præsentation af emnet:

Hvad undrer I jer over? Hvordan kan man begrænse brugen af sociale medier for at undgå negative effekter på ens selvværd og mentale sundhed?

Hvad vil I undersøge? Vi vil undersøg hvad sociale media er byggede op på. Vi vil også undersøg hvad der skær bag skærmen og sammenhængen mellem internettet og realitet

Hvad er I nysgerrige på? Og hvorfor?

"Vi er nysgerrige på hvordan sociale media kan påvirke vores mentalitet og psykologi". Fordi social media er en bred global platform som mange bruger. Mennesker bruger sociale medier af flere årsager men det vi er nysgerrige i er hvordan sociale media kan påvirke vores hjerne

Vi tror noget... er det rigtigt?

# data[].attributes.body
3. februar 14.00

# data[].attributes.body
"skriv Arbejdsspøgsmål om SM"
hvad er SM bygget op på
hvordan påvirker social media vores hverdag

# data[].attributes.body
Indenfor/udenfor - "Det man ser og det man ikke ser"
- Hvilke centre i hjernen bliver fodret, når vi bruger de sociale medier? Kan dette forklare afhængigheden og ekstreme reaktioner, som fx selvmord og skoleskyderier.
- Produkt - podcast er meget mere interessant end hjemmeside

# data[].attributes.body
Hvad er selvmord?
Hvorfor begår mennesker slevmord?
Hvorfor begår nogle unge selvmord på grund af sociale media?
Hvilke type mennesker begår mere selvmord?
Hvad er de ting, der fører os til selvmord?
Fører social media til selvmordsforsøg?
Giver social media depression?
Hvad er de mest berømte metoder til selvmord?
Hvad er konsekvenserne af unge menneskers selvmord for deres familier?
Hvor mange mennesker begår selvmord hvert år?
Hvor mange mennesker begår selvmord på grund af SM hvert år?
Hvilken alder er de mennesker?<

# data[].attributes.body
Limbisk system er en gruppe hjernestrukturer associeret med emotionel bearbejdning, motivation og dannelsen af ​​hukommelse. Nøglestrukturer inkluderer hippocampus, amygdala, hypothalamus og thalamus.

Thalamus - er en sensoriske nervebaner som bringer signaler om sanseindtryk.

hypothalamus - registrerer mængden af hormoner i blodet, og den opfanger signaler, som medfører justeringer af produktionen af hormoner.

Amygdala - Amygdala har betydning for bearbejdning af følelser, fx frygt.

Hippocampus - Del af hjernen, der er særligt involveret i læring- og hukommelsesprocesser.

# data[].attributes.body
arbejdspørgsmål skal vi være færdig

# data[].attributes.body
Hvordan påvirker sociale media vores hjerne?
Hvad del påvirker sociale media vores hjerne?
Hvor sikker er sociale media?
Hvad sker der Hvis man accepterer browser cookies?

# data[].attributes.body
Hvad del påvirker sociale media vores hjerne?

Fører social media til selvmordsforsøg?

Brugen af sociale medier kan have en negativ indvirkning på psykisk helbred og have en sammenhæng med selvmordsforsøg, især hos unge og udsatte grupper. Der er behov for yderligere undersøgelse af emnet, og det er vigtigt at støtte de påvirkede og fremme sund brug af sociale medier.

hvordan påvirker Social Medier vores hverdag?

Sociale medier kan påvirke vores hverdag positivt og negativt ved at ændre måden vi kommunikerer, distrahere, påvirke selvværd, styrke sociale forbindelser og fungere som en kilde til information. Det er vigtigt at have en balance.

hvordan er Social Medier  byggede op på?

Sociale medier er bygget op omkring webudvikling, databaser, serverteknologi, algoritmer og netværksteknologi for at levere en brugervenlig platform til at dele og interagere med indhold og brugere.

Hvordan kan man sikre sin oplysninger i sociale media?

1. Brug stærke adgangskoder og 2-faktor-godkendelse

2. Del ikke personlige oplysninger

3. Vær varsom med at acceptere venneanmodninger fra ukendte personer

4. Kontroller privacy-indstillingerne regelmæssigt

5. Undgå at klikke på mistænkelige links

6. Brug et sikkerheds-software

7. Vær opmærksom på phishing-forsøg

8. Undgå at logge ind på usikre Wi-Fi-netværk.

# data[].attributes.body
Hvordan påvirker sociale media vores hjerne?
Hvad del påvirker sociale media vores hjerne?
Fører social media til selvmordsforsøg?
hvordan påvirker Social Medier vores hverdag?
hvordan er Social Medier  byggede op på?
hvad er limbic system?
Hvad er Thalamus?
Hvad er Amygdal?
Hvad er Hippocampus?
Hvordan kan man sikre sin oplysninger i sociale media

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er for få medarbejdere til alt for mange børn i dagtilbuddene. Der er giftstoffer og pesticider, der påvirker vores krop og sind. Der er hjælpen til fødende og deres nye børn, som er skåret ned til et minimum, selv om vi ved, at den første tid er altafgørende.

Og så er der digitaliseringen med sine skærme, som helt fysisk former små børns hjerner, så de for eksempel udvikler nærsynethed, får teenagere til at sammenligne sig selv med tusinder af andre på de sociale meder i stedet for kun med parallelklassen, mens småbørnsforældrene kigger på deres telefoner i stedet for på deres babyer.

Risikofaktorerne for mistrivsel og psykisk sygdom hober sig op i samfundet, og på den måde er det ikke mærkeligt, at mistrivslen blandt børn- og unge er større end nogensinde.

Snarere tværtimod, mener Anne A. E. Thorup, der er overlæge ved Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center og professor ved Københavns Universitet, hvor hun i 10 år har forsket i risikofaktorer for at udvikle psykisk sygdom.
Læs også: Klumme: Flere børn mistrives
Hendes forskning har specifikt drejet sig om børn, hvis forældre er ramt af psykisk sygdom.

Men når man beskæftiger sig med risikofaktorer i de familier, så beskæftiger man sig automatisk med risikofaktorer bredt, mener Anne A. E. Thorup, der netop er kommet med bogen 'Hvordan styrker vi børn og unges mentale sundhed'. Et tusindkroners spørgsmål uden nemme svar, erkender hun.

"Det er en masse ting, der er sket samtidig, og de mange risikofaktorer forstærker hinanden. Hver især kunne vi måske nok håndtere faktorerne, men at de kommer samtidig gør, at de bliver til en selvforstærkende, nedadgående spiral, som har ramt psykiatrien som en tsunami i de senere år. Her mener jeg virkelig, at primærsektoren i samarbejde med psykiatrien kunne gøre en hel masse. At andre faggrupper i daginstitutioner og skoler, i PPR-psykiatrien, ja i kommunerne i det hele taget, i samarbejde med psykiatrien kan gøre en kæmpestor forskel."
Læs også: Skolestart i maj? Normeringerne er lavere, og trivslen er dårligere
Forebyggelse, forebyggelse, forebyggelse

Eller: Det skal den. Ellers risikerer vi, at samfundet knækker midt over. At der skabes et a-hold, hvis børn og unge har det godt og kører derudaf. Og et b-hold, hvor børnene har det så dårligt, at de måske bliver selvskadende eller udvikler angst, OCD og depression og måske ikke får gennemført folkeskolen. En risikofaktor i sig selv.

"Vi ser, at hvis man investerer i de første leveår, så får man mangefold tilbage. Problemet er, at det sker først om 10-15-20 år. At forebygge er en langtidsinvestering, og derfor er det svært at få gennemført. Det er dyrt på den korte bane, men på den lange bane er det billigt at bruge pengene på forebyggelse, hvis man kunne forhindre den tsunami, der rammer psykiatrien, til at blive fem gange så høj. Så er det fundet til prisen."

Vi kommer ikke udenom at investere i svangreomsorg, i daginstitutioner, i skoler og en øget viden og screening, så vi kan finde frem til de børn, der har behov, lang tid inden vi møder dem i psykiatrien. Selv drømmer hun om en forebyggelse som den, vi ser i børnetandplejen, som er det mest velimplementerede forebyggelsessted, vi efter hendes mening har i Danmark.

"Alle bakker op om, at deres barn skal gå til tandlæge for at undgå huller. Hvorfor laver vi ikke en tilsvarende ordning i forhold til børns mentale helbred? Der er masser af måleinstrumenter, som kan indikere, hvis der er noget omkring et barn, der gør, at vi skal holde øje med det."
Læs også: Forskere: SFO'erne mistede børn under corona, men SFO'ernes problem er større end corona
Fordoblet på fire år

For det er det spørgsmål, hun har stillet sig selv igen og igen.

"Når man har forsket i det her felt igennem 10 år, som jeg har, og man kan se tingene ske for øjnene af en..." siger Anne A. E. Thorup, som i bogen har villet give sit bud på årsager og løsninger, som hun er blevet klar over i løbet af sin forskning.

"... Ja, så tænker man bare: Hvad kan vi som samfund gøre?" siger Anne A.E. Thorup og peger på, at antallet af henvisninger til børne- og ungepsykiatrien alene i Region Hovedstaden er fordoblet mellem 2018 og 2022. Over 15 procent af alle børn og unge har været i kontakt med det psykiatriske behandlingssystem, inden de er fyldt 18. Børne- og ungepsykiatrien har svært ved at følge med.

"Jeg har set på de børn, hvor risikofaktorerne er stærkest. Altså børn, der både er genetisk disponerede for psykisk sygdom og vokser op hos forældre med psykisk sygdom og dermed i miljøer, som tit indeholder det, et ekstra følsomt barn ikke kan tåle. Nemlig at forældrene i perioder, når sygdommen er aktiv, er uforudsigelige, ustabile, ikke har overskud og er fraværende, samtidig med at barnet måske har vanskeligheder eller bliver mobbet i skolen. Her venter man måske bare på, at den egentlige psykiske sygdom debuterer."
Læs også: Fem fagforbund i opråb: Coronasenfølger kræver national plan
Hjernen får ingen pauser

At digitaliseringen har en stor betydning, er hun ikke i tvivl om. Det gælder særligt de 0-3-årige, men også teenagerne, hvis hjerner udvikler sig ekstra hurtigt.

"I de år er hjernen enormt læringsparat, den suger til sig og udvikler sig i en meget høj hastighed, og idet vi giver dem en digital skærm, bliver hjernen også formet derefter. Hvis vi så samtidig har forældre, der er distraherede af skærme, så får den trygge tilknytning, både derhjemme og i dagtilbud og skoler, hvor der måske mangler personale, langt mindre plads."

Om 20-30 år kommer man til at se den måde, vi bruger dem på, lige som vi i dag ser på rygning, spår hun.

"Med TikTok for eksempel er man på 24/7, hjernen får aldrig lov til at slappe af, og det udfordrer virkelig evnen til at koncentrere sig. Jeg er overbevist om, at man om 30 år vil være meget mere klar over, at vi skal være meget opmærksomme på, hvad sociale medier gør. Det kan sagtens være, at man om 30 år vil sige, at skærme er ADHD-fremmende. Jeg er ikke i tvivl om, at vi får retningslinjer på et tidspunkt."

Stadig tabubelagt

Men selv om antallet af børn og unge i psykiatrien er fordoblet inden for få år, mener Anne A. E. Thorup stadig, at psykisk sygdom er tabubelagt.

"Som min mentor, professor Merete Nordentoft siger, så er psykisk sygdom og psykiske diagnoser underbehandlede og underdiagnosticerede folkesygdomme, og det er jeg meget enig med hende i. Hvis vi så dem på samme måde, som vi ser på forhøjet blodtryk, så ville vi ikke skjule det så meget, og så var der mere hjælp at få. Selve tilgangen, at 'hun kommer tilbage, når hun er rask', ville være fremmende i sig selv. I dag tænker mange: 'En gang psykisk syg, altid psykisk syg'. "

Der er stadig meget uvidenhed, og det medvirker til, at man bebrejder sig selv og undgår at være åben omkring det. Det forstærker symptomerne og forhindrer en tidlig indsats.

"Og når man først er blevet ramt, har fået angst, OCD eller depression, så bliver det endnu sværere at komme i gang med alt det, vi ved forebygger: Fritidsinteresser, venner, at gå i skole, alt det, som gør, at ens liv fungerer og er meningsfuldt."

Selv gør hun alt, hvad hun kan for at komme ud af psykiatrien med sit budskab. For børn og unges sundhedsfremme ligger i høj grad også uden for psykiatrien.

Den ligger hos forældrene, i daginstitutioner og skoler, i fritidsinteresser og venner, ja, i hele det samarbejde omkring barnet og den unge og i den viden, personalet også i daginstitutioner og skoler har, mener hun. Det er her, vi kan gøre noget ved problemet.

"Det gælder for så vidt også i psykiatrien. At vi ikke ensidigt fokuserer på at få symptomerne til at gå væk, men husker de ressourcegivende, støttende og beskyttende faktorer som netværk, fritidsaktiviteter, meningsfulde fællesskaber."

Første skridt mod en psykiatriplan er taget, og det er godt, mener hun. Det er det, børne- og ungdomspsykiatrien har brug for.

"Selve planen er et godt og fagligt velgennemarbejdet oplæg. Og selv om den lille luns, man er startet med at give, kan gøre noget godt inden for de fem områder, man har valgt, heriblandt børn- og ungepsykiatrien, så er det langt fra nok. Vi kommer ikke udenom massive investeringer."

# data[].attributes.attachment_link.title
"Det kan sagtens være, at vi om 20 år kommer til at se på TikTok, som vi i dag ser på rygning"

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er dyrt at forebygge. Men hvis vi ser på, hvad børn og unges mistrivsel koster den enkelte - og samfundet - bliver det pludselig rørende billigt, mener professor i børne- og ungdomspsykiatri i en ny bog om den tsunami, der risikerer at vælte psykiatrien, hvis vi ikke gør noget.

# data[].attributes.headline
”Det kan sagtens være, at vi om 20 år kommer til at se på TikTok, som vi i dag ser på rygning”

# data[].attributes.subject
”Det kan sagtens være, at vi om 20 år kommer til at se på TikTok, som vi i dag ser på rygning”

# data[].attributes.body
Artiklen beskriver om hvordan sociale media kan påvirker børn og unges mentale helbred. Det kan skyldes blandt andet, at unge ofte kigger på deres telefon/iPad og bruger sociale media i en tidlig alder. Artiklen siger at digital skærme kan helt fysisk forme børns og unges hjerner. Det en stor problem fordi det kan gå "Nedadgående spiral" som føres til depression, angst og mistrivelse. Hvorfor er det en problem? Det en problem fordi vi mennesker har brug

ideer til løsning:

1. Opbygge en mental sundhedsinfrastruktur i samfundet

2. Forbedre det sociale støttenet for børn og unge

3. Forebygge stress og negative livsstilfaktorer (kan være kost, livstil osv)

4. Støtte forskning og udvikling inden for mental sundhed.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er for få medarbejdere til alt for mange børn i dagtilbuddene. Der er giftstoffer og pesticider, der påvirker vores krop og sind. Der er hjælpen til fødende og deres nye børn, som er skåret ned til et minimum, selv om vi ved, at den første tid er altafgørende.

Og så er der digitaliseringen med sine skærme, som helt fysisk former små børns hjerner, så de for eksempel udvikler nærsynethed, får teenagere til at sammenligne sig selv med tusinder af andre på de sociale meder i stedet for kun med parallelklassen, mens småbørnsforældrene kigger på deres telefoner i stedet for på deres babyer.

Risikofaktorerne for mistrivsel og psykisk sygdom hober sig op i samfundet, og på den måde er det ikke mærkeligt, at mistrivslen blandt børn- og unge er større end nogensinde.

Snarere tværtimod, mener Anne A. E. Thorup, der er overlæge ved Børne- og Ungdomspsykiatrisk Center og professor ved Københavns Universitet, hvor hun i 10 år har forsket i risikofaktorer for at udvikle psykisk sygdom.
Læs også: Klumme: Flere børn mistrives
Hendes forskning har specifikt drejet sig om børn, hvis forældre er ramt af psykisk sygdom.

Men når man beskæftiger sig med risikofaktorer i de familier, så beskæftiger man sig automatisk med risikofaktorer bredt, mener Anne A. E. Thorup, der netop er kommet med bogen 'Hvordan styrker vi børn og unges mentale sundhed'. Et tusindkroners spørgsmål uden nemme svar, erkender hun.

"Det er en masse ting, der er sket samtidig, og de mange risikofaktorer forstærker hinanden. Hver især kunne vi måske nok håndtere faktorerne, men at de kommer samtidig gør, at de bliver til en selvforstærkende, nedadgående spiral, som har ramt psykiatrien som en tsunami i de senere år. Her mener jeg virkelig, at primærsektoren i samarbejde med psykiatrien kunne gøre en hel masse. At andre faggrupper i daginstitutioner og skoler, i PPR-psykiatrien, ja i kommunerne i det hele taget, i samarbejde med psykiatrien kan gøre en kæmpestor forskel."
Læs også: Skolestart i maj? Normeringerne er lavere, og trivslen er dårligere
Forebyggelse, forebyggelse, forebyggelse

Eller: Det skal den. Ellers risikerer vi, at samfundet knækker midt over. At der skabes et a-hold, hvis børn og unge har det godt og kører derudaf. Og et b-hold, hvor børnene har det så dårligt, at de måske bliver selvskadende eller udvikler angst, OCD og depression og måske ikke får gennemført folkeskolen. En risikofaktor i sig selv.

"Vi ser, at hvis man investerer i de første leveår, så får man mangefold tilbage. Problemet er, at det sker først om 10-15-20 år. At forebygge er en langtidsinvestering, og derfor er det svært at få gennemført. Det er dyrt på den korte bane, men på den lange bane er det billigt at bruge pengene på forebyggelse, hvis man kunne forhindre den tsunami, der rammer psykiatrien, til at blive fem gange så høj. Så er det fundet til prisen."

Vi kommer ikke udenom at investere i svangreomsorg, i daginstitutioner, i skoler og en øget viden og screening, så vi kan finde frem til de børn, der har behov, lang tid inden vi møder dem i psykiatrien. Selv drømmer hun om en forebyggelse som den, vi ser i børnetandplejen, som er det mest velimplementerede forebyggelsessted, vi efter hendes mening har i Danmark.

"Alle bakker op om, at deres barn skal gå til tandlæge for at undgå huller. Hvorfor laver vi ikke en tilsvarende ordning i forhold til børns mentale helbred? Der er masser af måleinstrumenter, som kan indikere, hvis der er noget omkring et barn, der gør, at vi skal holde øje med det."
Læs også: Forskere: SFO'erne mistede børn under corona, men SFO'ernes problem er større end corona
Fordoblet på fire år

For det er det spørgsmål, hun har stillet sig selv igen og igen.

"Når man har forsket i det her felt igennem 10 år, som jeg har, og man kan se tingene ske for øjnene af en..." siger Anne A. E. Thorup, som i bogen har villet give sit bud på årsager og løsninger, som hun er blevet klar over i løbet af sin forskning.

"... Ja, så tænker man bare: Hvad kan vi som samfund gøre?" siger Anne A.E. Thorup og peger på, at antallet af henvisninger til børne- og ungepsykiatrien alene i Region Hovedstaden er fordoblet mellem 2018 og 2022. Over 15 procent af alle børn og unge har været i kontakt med det psykiatriske behandlingssystem, inden de er fyldt 18. Børne- og ungepsykiatrien har svært ved at følge med.

"Jeg har set på de børn, hvor risikofaktorerne er stærkest. Altså børn, der både er genetisk disponerede for psykisk sygdom og vokser op hos forældre med psykisk sygdom og dermed i miljøer, som tit indeholder det, et ekstra følsomt barn ikke kan tåle. Nemlig at forældrene i perioder, når sygdommen er aktiv, er uforudsigelige, ustabile, ikke har overskud og er fraværende, samtidig med at barnet måske har vanskeligheder eller bliver mobbet i skolen. Her venter man måske bare på, at den egentlige psykiske sygdom debuterer."
Læs også: Fem fagforbund i opråb: Coronasenfølger kræver national plan
Hjernen får ingen pauser

At digitaliseringen har en stor betydning, er hun ikke i tvivl om. Det gælder særligt de 0-3-årige, men også teenagerne, hvis hjerner udvikler sig ekstra hurtigt.

"I de år er hjernen enormt læringsparat, den suger til sig og udvikler sig i en meget høj hastighed, og idet vi giver dem en digital skærm, bliver hjernen også formet derefter. Hvis vi så samtidig har forældre, der er distraherede af skærme, så får den trygge tilknytning, både derhjemme og i dagtilbud og skoler, hvor der måske mangler personale, langt mindre plads."

Om 20-30 år kommer man til at se den måde, vi bruger dem på, lige som vi i dag ser på rygning, spår hun.

"Med TikTok for eksempel er man på 24/7, hjernen får aldrig lov til at slappe af, og det udfordrer virkelig evnen til at koncentrere sig. Jeg er overbevist om, at man om 30 år vil være meget mere klar over, at vi skal være meget opmærksomme på, hvad sociale medier gør. Det kan sagtens være, at man om 30 år vil sige, at skærme er ADHD-fremmende. Jeg er ikke i tvivl om, at vi får retningslinjer på et tidspunkt."

Stadig tabubelagt

Men selv om antallet af børn og unge i psykiatrien er fordoblet inden for få år, mener Anne A. E. Thorup stadig, at psykisk sygdom er tabubelagt.

"Som min mentor, professor Merete Nordentoft siger, så er psykisk sygdom og psykiske diagnoser underbehandlede og underdiagnosticerede folkesygdomme, og det er jeg meget enig med hende i. Hvis vi så dem på samme måde, som vi ser på forhøjet blodtryk, så ville vi ikke skjule det så meget, og så var der mere hjælp at få. Selve tilgangen, at 'hun kommer tilbage, når hun er rask', ville være fremmende i sig selv. I dag tænker mange: 'En gang psykisk syg, altid psykisk syg'. "

Der er stadig meget uvidenhed, og det medvirker til, at man bebrejder sig selv og undgår at være åben omkring det. Det forstærker symptomerne og forhindrer en tidlig indsats.

"Og når man først er blevet ramt, har fået angst, OCD eller depression, så bliver det endnu sværere at komme i gang med alt det, vi ved forebygger: Fritidsinteresser, venner, at gå i skole, alt det, som gør, at ens liv fungerer og er meningsfuldt."

Selv gør hun alt, hvad hun kan for at komme ud af psykiatrien med sit budskab. For børn og unges sundhedsfremme ligger i høj grad også uden for psykiatrien.

Den ligger hos forældrene, i daginstitutioner og skoler, i fritidsinteresser og venner, ja, i hele det samarbejde omkring barnet og den unge og i den viden, personalet også i daginstitutioner og skoler har, mener hun. Det er her, vi kan gøre noget ved problemet.

"Det gælder for så vidt også i psykiatrien. At vi ikke ensidigt fokuserer på at få symptomerne til at gå væk, men husker de ressourcegivende, støttende og beskyttende faktorer som netværk, fritidsaktiviteter, meningsfulde fællesskaber."

Første skridt mod en psykiatriplan er taget, og det er godt, mener hun. Det er det, børne- og ungdomspsykiatrien har brug for.

"Selve planen er et godt og fagligt velgennemarbejdet oplæg. Og selv om den lille luns, man er startet med at give, kan gøre noget godt inden for de fem områder, man har valgt, heriblandt børn- og ungepsykiatrien, så er det langt fra nok. Vi kommer ikke udenom massive investeringer."

# data[].attributes.attachment_link.title
"Det kan sagtens være, at vi om 20 år kommer til at se på TikTok, som vi i dag ser på rygning"

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er dyrt at forebygge. Men hvis vi ser på, hvad børn og unges mistrivsel koster den enkelte - og samfundet - bliver det pludselig rørende billigt, mener professor i børne- og ungdomspsykiatri i en ny bog om den tsunami, der risikerer at vælte psykiatrien, hvis vi ikke gør noget.

# data[].attributes.body
https://roedovre-my.sharepoint.com/:p:/g/personal/muhi0034_rkskole_dk/EXC51RfCKqNNj-i9o7JX7l8B1wqkUIfZJ9CpCjlxJdw1_w?e=7ZSRe1

# data[].attributes.headline
Hvorfor bliver brugere af sociale medier sporeret?

# data[].attributes.subject
Hvorfor bliver brugere af sociale medier sporeret?

# data[].attributes.body
Sociale medier bruger sporing til at vise brugerne målrettede reklamer baseret på deres online adfærd.  Sociale medier kan også samle information om brugerens interesser, venskaber, online aktiviteter, og meget mere for at skabe en mere personlig profil.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Selvom der er forskellige platforme for sociale medier for ethvert publikum, er det, de har til fælles, at de alle er digitale steder, hvor folk, virksomheder og organisationer mødes og interagerer.

Eftersom mennesket er et socialt væsen af natur, som filosoffen, Aristoteles sagde det, er det ingen overraskelse, hvorfor værktøjer til at etablere forbindelser, blev skabt. Deres indvirkning har dog overgået traditionel kommunikation.

Platforme såsom Facebook, Twitter og Instagram, som ikke kun tjener til at dele billeder og videoer med venner, har også ændret den traditionelle forretningsmodel og anses som ideelle kanaler til at markedsføre begivenheder. Men ikke alt er positivt.

Nedenstående vil vi tale om deres fordele og ulemper. På den måde vil du være i stand til bedre at drage nytte af dem og opdage de mulige risici.

Fordelene ved sociale medier

Nogle personer mener, at sociale medier kan være menneskets undergang. Den holdning kan måske være rigtig til et vis punkt.

Vi kan dog ikke benægte det faktum, at sociale medier har bestemte positive aspekter. Her er nogle af dem.

1. De inspirerer folk til at forbedre deres helbred

Billeder og opskrifter på smukke salater på Instagram, videoer af træningsrutiner til at hjælpe folk med at tabe sig og opslag fra influencere er kilder til inspiration for mange personer til at forbedre deres helbred.

Selvom denne fordel krydser en fin linje, er sandheden, at sociale medier giver støtte og er platforme, som giver folk mulighed for at debatere deres idéer. Dette miljø skaber en form for kommunikation med definerede mål.

Ifølge et studie af Journal of Health and Social Behavior kan social forbindelse have en glimrende indvirkning, når det kommer til følelsesmæssig støtte for at forbedre det generelle helbred.

Måske denne artikel også vil interessere dig: 7 vaner hos gode venner

2. De giver mulighed for at forbinde med mennesker fra hele verden

Selvom de fleste personer bruger dem til at bevare kontakten eller genoptage forhold til familie og venner, giver disse platforme også mulighed for, at alle med en internetforbindelse kan interagere og tale med personer fra hele verden.

På sociale medier kræver det kun nogle få klik, før man bliver venner med eller følger personer i lande, som man måske aldrig har hørt om.

3. De giver mulighed for at kommunikere øjeblikkeligt

Fastnet og breve bliver ikke brugt på grund af sociale medier. Det eneste, du skal gøre, er at efterlade en kommentar på et opslag fra en person, du ønsker at kontakte, og så vil du modtage en notifikation med det samme, når de svarer.

De fleste ikke-chat platforme har faktisk en funktion til at sende beskeder direkte. Det eneste, du skal gøre, er dermed at bruge en telefon, computer eller bærbar for at sende og modtage beskeder fra hele verden.

4. De leverer nyhed i realtid

Internettet giver ikke blot medier mulighed for at rapportere en begivenhed med det samme. Nu lader det til, at alles job er at hjælpe med at sprede nyheden, så alle kender til de nyeste begivenheder.

Det er svært at tro, at før det skulle folk vente indtil næste dag, før de kunne læse om nyheden, eller vente på, at nyheden kom i fjernsynet. Nu behøver man ikke at vente særlig længe. En simpel søgning på de sociale medier vil give dig al den information, du skal bruge.

5. De er instrumenter til at håndhæve loven

Sociale medier er blevet et værktøj for håndhævere af loven til at spore og arrestere personer, som vælger at blære sig med deres kriminalitet online. Det spænder fra upassende handlinger til hadforbrydelser.

I USA siger 73% af politibetjentene faktisk, at sociale medier giver dem mulighed for at løse forbrydelser hurtigere. Ligeledes skønner eksperter, at 85% af politiafdelingerne i Spanien bruger dem til at forske i og løse forbrydelser.

6. De øger mærkers synlighed

Uanset om mærket er personligt eller en større virksomhed, er sociale medier gode muligheder for at forbinde med nye og tilbagevendende kunder. Flere og flere digitale platforme fungerer som et vindue til at vise og sælge produkter, enten indenfor den samme platform eller ved at omdirigere kunder til ens hjemmeside.

Sociale medier er også blevet den største allierede for freelancere, iværksættere og små virksomheder. De ville ikke kunne fungere på samme måde, hvis de ikke havde disse kanaler.

7. De kan forbedre ydeevnen i skolen

Ifølge et studie af Grunwald Associates LLC. i samarbejde med The National School Boards Association vælger 60% af studenterne, der bruger sociale medier, at gøre det for at diskutere uddannelsesrelaterede emner. Eksperter ved også, at 50% af dem bruger dem til at tale om lektier.

De har også fundet ud af, at programmer på sociale medier, der involverer studerende, kan forbedre karakterer med op til 50% og reducere fraværet betydeligt.

8. De hjælper generte og isolerede personer med at forbinde til andre

Et studie udgivet i Common Sense Media fandt ud af, at 29% af teenagere føler sig mindre generte og mere udadvendte, når de bruger sociale medier. Ligeledes siger 20%, at anvendelsen af disse platforme forbedrede deres selvværd, popularitet og forståelse af andre.

Eksperter forbinder disse resultater med anonymiteten, de giver. Takket være dem føler børn, teenagere og unge, der har svært ved at relatere til andre, sig mere tilpas med at tale og interagere. Det forbedrer deres selvtillid.

9. De giver folk mulighed for at dele viden og lære

Sociale medier er også platforme for viden og læring. Man kan dele, hvad man ved, samt lære fra andre, der har gjort det samme, enten gennem videnskabelige artikler, videoer, kurser eller virtuelle kurser.

10. De tilbyder innovation og alsidighed

Sociale medier har ændret dig meget, siden de blev udviklet. Platformene, som blev skabt til at dele billeder og videoer med venner og familie, udviklede sig til platforme med flere formål, som for eksempel kan blive brugt til at købe og sælge produkter eller ydelser.

Ulemperne ved sociale medier

Sociale medier er også plaget af "skavanker", som man bør være opmærksom på.

Nedenstående vil vi forklare nogle af dem i detaljer.

1. De sætter ens privathed i fare

Jo flere data der deles på sociale medier, jo mindre privatliv har vi. Nogle brugeraftaler giver endda platforme lov til at bruge vores indhold.

Ligeledes skal man være forsigtig med de data, der relaterer til privathed. Det kan for eksempel være en risiko for ens sikkerhed, hvis man deler adresser og billeder af mindreårige.

2. Sociale medier kan gøre en til et offer for mobning, pædofilt bedrag og sexting

Selvom de har tendens til mest at ramme børn, teenagere og unge, er det noget, som alle kan blive offer for.

I ekstreme tilfælde kan disse handlinger føre til:

Stress og angst.

Depression.

Seksuelt misbrug og voldtægt.

Selvmord.

3. De spreder falske og upålidelige informationer

En anden ulempe ved sociale medier er hvor hurtigt, folk deler falske informationer. Målet med falske nyheder, som er blevet meget populære, er at fejlinformere og skade folk.

Det er dermed vigtigt at tjekke flere kilder. Man skal også være kritisk ved at vurdere, om de nyheder, man læser, er rigtige eller forkerte.

4. Sociale medier reducerer interaktioner ansigt til ansigt

Den nemme kommunikation gennem skærme og klik har bidraget til en reducering i basal og traditionel adfærd såsom samtaler ansigt til ansigt.

Selvom det er svært at tro på, kan det påvirke en i det lange løb, eftersom det ikke giver folk mulighed for at udvikle sociale evner, der er nødvendige udenfor de sociale platforme. I det henseende forsikrer nogle eksperter om, at sociale medier kan opfordre til asocial adfærd.

5. De forstyrrer søvncyklussen

Sociale medier kan være vanedannende og påvirke ens tid til hvile. Der er et forhold mellem det blå lys, som mobiltelefoner udsender, og forstyrrelsen af ens søvncyklusser. Det skyldes, at mange personer prioriterer en samtale, interaktion eller navigation frem for hvile.

6. Sociale medier kan gøre folk mere stillesiddende

For at være mere aktiv på sociale medier skal man være stillesiddende i ens virkelige liv. På disse platforme kræver det, at man møder personer, interagerer og taler, at man sidder stille i lange perioder af gangen.

Den dårlige nyhed er, at hvis man bruger mere end 70 minutter om dagen på at sidde stille, kan det skabe kaos i ens krop. Det kan føre til en primær stillesiddende livsstil.

7. De påvirker ydeevnen i skolen negativt, hvis de bliver brugt for ofte

Selvom studerende, der bruger sociale medier til at diskutere uddannelsesrelaterede emner, har tendens til at få bedre karakterer, viste et studie udgivet i Educational Psychology Review, at dem, der bruger Instagram, mens de studerer eller laver lektier, har tendens til at få dårligere karakterer.

Det samme gælder dem, der logger på profiler på sociale medier, hyppigt skriver beskeder og lægger billeder op og generelt bruger meget tid på disse platforme.

Eftersom resultaterne ikke er konklusive, anbefaler eksperter forældre at interessere sig i og tage del i deres børns brug af sociale medier.

8. De kan øge risikoen for psykiske lidelser

Et studie udgivet i American Journal of Health Behavior fandt frem til, at anvendelse af sociale medier er forbundet med en højere forekomst af depression og angst. Ligeledes skønner eksperter, at på grund af det vanedannende karaktertræk, kan de føre til narcissistisk, hyperaktiv og rebelsk adfærd.

9. De reducerer produktivitet

Præcis ligesom positiv anvendelse af sociale medier kan forbedre ens produktivitet, kan forkert anvendelse af dem få en til at spilde meget tid.

I 2018 brugte voksne i gennemsnit 142 minutter på sociale medier om dagen. I 2019 steg dette til to og en halv time, og i 2020 steg det til tre timer. Folk bruger dermed mere tid på sociale medier end på andre aktiviteter såsom at se fjernsyn, dyrke sport og shoppe.

10. Sociale medier eksponerer en for bedrag og identitetstyveri

Bedrag på sociale medier er meget gængs. Af den grund bør man være opmærksom på formodede konkurrencer, rabatkoder, jobtilbud, forretningsmuligheder, spørgeskemaer, donationer og lignende. Ligeledes skal man være opmærksom på falske tilbud om særlige funktioner, det giver en "mulighed for" at ændre farven og designet af platformene.

Et andet problem på sociale medier er identitetstyveri. Folk gør det for at opnå en fortjeneste. Denne handling er relateret til forbrydelser såsom bedrag. Hvis man er offer for denne type forbrydelse, skal man anmelde det med det samme.

Fordelene og ulemperne ved sociale medier afhænger af, hvordan man bruger dem

Siden deres fremkomst i begyndelsen af århundredet revolutionerede sociale medier kommunikation. Som med alt i livet har de fordele og ulemper. Det er dermed vigtigt at anvende disse platforme på en bevidst måde for at få mest muligt ud af dem og undgå at blive offer for deres ulemper.

Nogle af de vigtigste fordele inkluderer, at de giver en mulighed for at forbinde med personer fra hele verden, sprede nyheder i realtid, er en kilde til inspiration til at forbedre helbredet og tilbyder innovation og alsidighed.

I kontrast er nogle af dets ulemper, at de sætter ens privatliv i fare, øger chancerne for at blive offer for mobning på internettet, pædofile handlinger og sexting, forstyrrer ens søvncyklusser, fremmer en stillesiddende livsstil og kan eksponere en for bedrag og identitetstyveri.
Det kan interessere dig ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Selvom der er forskellige platforme for sociale medier for ethvert publikum, er det, de har til fælles, at de alle er digitale steder, hvor folk, virksomheder og organisationer mødes og interagerer. Eftersom mennesket er et socialt væsen af natur, som filosoffen, Aristoteles sagde det, er det ingen overraskelse, hvorfor værktøjer til at etablere forbindelser, blev skabt.

# data[].attributes.body
Social media er alle de digitale steder, hvor folk, virksomheder og organisationer mødes og interagerer.

fordele ved sociale medier:

1 Forbind med venner og familie
2 Netværksmuligheder
3 Adgang til information
4 Markedsføring og reklame
5 Selvudfoldelse

Ulemper ved sociale medier:

1 Afhængighed og nedsat produktivitet
2 Cybermobning og chikane
3 Spredning af misinformation
4 Reduceret ansigt-til-ansigt kommunikation
5 Negativ indvirkning på mental sundhed.

Efter min mening vil social media dele folk op i to grupper i løbet af de næste ti år, den ene er dem, der bruger social media korrekt og forbedrer deres liv, og den anden gruppe ødelægger deres eget liv og kreativitet ved at blive afhængige af dette rum. Og druknede i mørke side af internettet. Og alle de mennesker er nutidens børn og teenagere.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Selvom der er forskellige platforme for sociale medier for ethvert publikum, er det, de har til fælles, at de alle er digitale steder, hvor folk, virksomheder og organisationer mødes og interagerer.

Eftersom mennesket er et socialt væsen af natur, som filosoffen, Aristoteles sagde det, er det ingen overraskelse, hvorfor værktøjer til at etablere forbindelser, blev skabt. Deres indvirkning har dog overgået traditionel kommunikation.

Platforme såsom Facebook, Twitter og Instagram, som ikke kun tjener til at dele billeder og videoer med venner, har også ændret den traditionelle forretningsmodel og anses som ideelle kanaler til at markedsføre begivenheder. Men ikke alt er positivt.

Nedenstående vil vi tale om deres fordele og ulemper. På den måde vil du være i stand til bedre at drage nytte af dem og opdage de mulige risici.

Fordelene ved sociale medier

Nogle personer mener, at sociale medier kan være menneskets undergang. Den holdning kan måske være rigtig til et vis punkt.

Vi kan dog ikke benægte det faktum, at sociale medier har bestemte positive aspekter. Her er nogle af dem.

1. De inspirerer folk til at forbedre deres helbred

Billeder og opskrifter på smukke salater på Instagram, videoer af træningsrutiner til at hjælpe folk med at tabe sig og opslag fra influencere er kilder til inspiration for mange personer til at forbedre deres helbred.

Selvom denne fordel krydser en fin linje, er sandheden, at sociale medier giver støtte og er platforme, som giver folk mulighed for at debatere deres idéer. Dette miljø skaber en form for kommunikation med definerede mål.

Ifølge et studie af Journal of Health and Social Behavior kan social forbindelse have en glimrende indvirkning, når det kommer til følelsesmæssig støtte for at forbedre det generelle helbred.

Måske denne artikel også vil interessere dig: 7 vaner hos gode venner

2. De giver mulighed for at forbinde med mennesker fra hele verden

Selvom de fleste personer bruger dem til at bevare kontakten eller genoptage forhold til familie og venner, giver disse platforme også mulighed for, at alle med en internetforbindelse kan interagere og tale med personer fra hele verden.

På sociale medier kræver det kun nogle få klik, før man bliver venner med eller følger personer i lande, som man måske aldrig har hørt om.

3. De giver mulighed for at kommunikere øjeblikkeligt

Fastnet og breve bliver ikke brugt på grund af sociale medier. Det eneste, du skal gøre, er at efterlade en kommentar på et opslag fra en person, du ønsker at kontakte, og så vil du modtage en notifikation med det samme, når de svarer.

De fleste ikke-chat platforme har faktisk en funktion til at sende beskeder direkte. Det eneste, du skal gøre, er dermed at bruge en telefon, computer eller bærbar for at sende og modtage beskeder fra hele verden.

4. De leverer nyhed i realtid

Internettet giver ikke blot medier mulighed for at rapportere en begivenhed med det samme. Nu lader det til, at alles job er at hjælpe med at sprede nyheden, så alle kender til de nyeste begivenheder.

Det er svært at tro, at før det skulle folk vente indtil næste dag, før de kunne læse om nyheden, eller vente på, at nyheden kom i fjernsynet. Nu behøver man ikke at vente særlig længe. En simpel søgning på de sociale medier vil give dig al den information, du skal bruge.

5. De er instrumenter til at håndhæve loven

Sociale medier er blevet et værktøj for håndhævere af loven til at spore og arrestere personer, som vælger at blære sig med deres kriminalitet online. Det spænder fra upassende handlinger til hadforbrydelser.

I USA siger 73% af politibetjentene faktisk, at sociale medier giver dem mulighed for at løse forbrydelser hurtigere. Ligeledes skønner eksperter, at 85% af politiafdelingerne i Spanien bruger dem til at forske i og løse forbrydelser.

6. De øger mærkers synlighed

Uanset om mærket er personligt eller en større virksomhed, er sociale medier gode muligheder for at forbinde med nye og tilbagevendende kunder. Flere og flere digitale platforme fungerer som et vindue til at vise og sælge produkter, enten indenfor den samme platform eller ved at omdirigere kunder til ens hjemmeside.

Sociale medier er også blevet den største allierede for freelancere, iværksættere og små virksomheder. De ville ikke kunne fungere på samme måde, hvis de ikke havde disse kanaler.

7. De kan forbedre ydeevnen i skolen

Ifølge et studie af Grunwald Associates LLC. i samarbejde med The National School Boards Association vælger 60% af studenterne, der bruger sociale medier, at gøre det for at diskutere uddannelsesrelaterede emner. Eksperter ved også, at 50% af dem bruger dem til at tale om lektier.

De har også fundet ud af, at programmer på sociale medier, der involverer studerende, kan forbedre karakterer med op til 50% og reducere fraværet betydeligt.

8. De hjælper generte og isolerede personer med at forbinde til andre

Et studie udgivet i Common Sense Media fandt ud af, at 29% af teenagere føler sig mindre generte og mere udadvendte, når de bruger sociale medier. Ligeledes siger 20%, at anvendelsen af disse platforme forbedrede deres selvværd, popularitet og forståelse af andre.

Eksperter forbinder disse resultater med anonymiteten, de giver. Takket være dem føler børn, teenagere og unge, der har svært ved at relatere til andre, sig mere tilpas med at tale og interagere. Det forbedrer deres selvtillid.

9. De giver folk mulighed for at dele viden og lære

Sociale medier er også platforme for viden og læring. Man kan dele, hvad man ved, samt lære fra andre, der har gjort det samme, enten gennem videnskabelige artikler, videoer, kurser eller virtuelle kurser.

10. De tilbyder innovation og alsidighed

Sociale medier har ændret dig meget, siden de blev udviklet. Platformene, som blev skabt til at dele billeder og videoer med venner og familie, udviklede sig til platforme med flere formål, som for eksempel kan blive brugt til at købe og sælge produkter eller ydelser.

Ulemperne ved sociale medier

Sociale medier er også plaget af "skavanker", som man bør være opmærksom på.

Nedenstående vil vi forklare nogle af dem i detaljer.

1. De sætter ens privathed i fare

Jo flere data der deles på sociale medier, jo mindre privatliv har vi. Nogle brugeraftaler giver endda platforme lov til at bruge vores indhold.

Ligeledes skal man være forsigtig med de data, der relaterer til privathed. Det kan for eksempel være en risiko for ens sikkerhed, hvis man deler adresser og billeder af mindreårige.

2. Sociale medier kan gøre en til et offer for mobning, pædofilt bedrag og sexting

Selvom de har tendens til mest at ramme børn, teenagere og unge, er det noget, som alle kan blive offer for.

I ekstreme tilfælde kan disse handlinger føre til:

Stress og angst.

Depression.

Seksuelt misbrug og voldtægt.

Selvmord.

3. De spreder falske og upålidelige informationer

En anden ulempe ved sociale medier er hvor hurtigt, folk deler falske informationer. Målet med falske nyheder, som er blevet meget populære, er at fejlinformere og skade folk.

Det er dermed vigtigt at tjekke flere kilder. Man skal også være kritisk ved at vurdere, om de nyheder, man læser, er rigtige eller forkerte.

4. Sociale medier reducerer interaktioner ansigt til ansigt

Den nemme kommunikation gennem skærme og klik har bidraget til en reducering i basal og traditionel adfærd såsom samtaler ansigt til ansigt.

Selvom det er svært at tro på, kan det påvirke en i det lange løb, eftersom det ikke giver folk mulighed for at udvikle sociale evner, der er nødvendige udenfor de sociale platforme. I det henseende forsikrer nogle eksperter om, at sociale medier kan opfordre til asocial adfærd.

5. De forstyrrer søvncyklussen

Sociale medier kan være vanedannende og påvirke ens tid til hvile. Der er et forhold mellem det blå lys, som mobiltelefoner udsender, og forstyrrelsen af ens søvncyklusser. Det skyldes, at mange personer prioriterer en samtale, interaktion eller navigation frem for hvile.

6. Sociale medier kan gøre folk mere stillesiddende

For at være mere aktiv på sociale medier skal man være stillesiddende i ens virkelige liv. På disse platforme kræver det, at man møder personer, interagerer og taler, at man sidder stille i lange perioder af gangen.

Den dårlige nyhed er, at hvis man bruger mere end 70 minutter om dagen på at sidde stille, kan det skabe kaos i ens krop. Det kan føre til en primær stillesiddende livsstil.

7. De påvirker ydeevnen i skolen negativt, hvis de bliver brugt for ofte

Selvom studerende, der bruger sociale medier til at diskutere uddannelsesrelaterede emner, har tendens til at få bedre karakterer, viste et studie udgivet i Educational Psychology Review, at dem, der bruger Instagram, mens de studerer eller laver lektier, har tendens til at få dårligere karakterer.

Det samme gælder dem, der logger på profiler på sociale medier, hyppigt skriver beskeder og lægger billeder op og generelt bruger meget tid på disse platforme.

Eftersom resultaterne ikke er konklusive, anbefaler eksperter forældre at interessere sig i og tage del i deres børns brug af sociale medier.

8. De kan øge risikoen for psykiske lidelser

Et studie udgivet i American Journal of Health Behavior fandt frem til, at anvendelse af sociale medier er forbundet med en højere forekomst af depression og angst. Ligeledes skønner eksperter, at på grund af det vanedannende karaktertræk, kan de føre til narcissistisk, hyperaktiv og rebelsk adfærd.

9. De reducerer produktivitet

Præcis ligesom positiv anvendelse af sociale medier kan forbedre ens produktivitet, kan forkert anvendelse af dem få en til at spilde meget tid.

I 2018 brugte voksne i gennemsnit 142 minutter på sociale medier om dagen. I 2019 steg dette til to og en halv time, og i 2020 steg det til tre timer. Folk bruger dermed mere tid på sociale medier end på andre aktiviteter såsom at se fjernsyn, dyrke sport og shoppe.

10. Sociale medier eksponerer en for bedrag og identitetstyveri

Bedrag på sociale medier er meget gængs. Af den grund bør man være opmærksom på formodede konkurrencer, rabatkoder, jobtilbud, forretningsmuligheder, spørgeskemaer, donationer og lignende. Ligeledes skal man være opmærksom på falske tilbud om særlige funktioner, det giver en "mulighed for" at ændre farven og designet af platformene.

Et andet problem på sociale medier er identitetstyveri. Folk gør det for at opnå en fortjeneste. Denne handling er relateret til forbrydelser såsom bedrag. Hvis man er offer for denne type forbrydelse, skal man anmelde det med det samme.

Fordelene og ulemperne ved sociale medier afhænger af, hvordan man bruger dem

Siden deres fremkomst i begyndelsen af århundredet revolutionerede sociale medier kommunikation. Som med alt i livet har de fordele og ulemper. Det er dermed vigtigt at anvende disse platforme på en bevidst måde for at få mest muligt ud af dem og undgå at blive offer for deres ulemper.

Nogle af de vigtigste fordele inkluderer, at de giver en mulighed for at forbinde med personer fra hele verden, sprede nyheder i realtid, er en kilde til inspiration til at forbedre helbredet og tilbyder innovation og alsidighed.

I kontrast er nogle af dets ulemper, at de sætter ens privatliv i fare, øger chancerne for at blive offer for mobning på internettet, pædofile handlinger og sexting, forstyrrer ens søvncyklusser, fremmer en stillesiddende livsstil og kan eksponere en for bedrag og identitetstyveri.
Det kan interessere dig ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Selvom der er forskellige platforme for sociale medier for ethvert publikum, er det, de har til fælles, at de alle er digitale steder, hvor folk, virksomheder og organisationer mødes og interagerer. Eftersom mennesket er et socialt væsen af natur, som filosoffen, Aristoteles sagde det, er det ingen overraskelse, hvorfor værktøjer til at etablere forbindelser, blev skabt.

# data[].attributes.body
Fordele ved sociale medier for unge:

1 Kommunikation og forbindelse med venner og familie
2 Adgang til information og nyheder
3 Mulighed for selvudfoldelse
4 Opbygning og vedligeholdelse af relationer
5 Karriere og uddannelsesfremgang

Ulemper ved sociale medier for unge:

1 Afhængighed og nedsat produktivitet
2 Cybermobning og chikane
3 Spredning af misinformation
4 Reduceret ansigt-til-ansigt kommunikation
5 Negativ indvirkning på mental sundhed og selvværd.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sociale medier fylder stadigt mere i hverdagen - ikke mindst for unge. Tre ud af fire 13-23-årige bruger dagligt sociale medier som Facebook, Instagram og TikTok, og de unge oplever generelt, at det forventes af dem, at andre kan kontakte dem via sociale medier.

Sociale medier påvirker unges vaner, sprog og relationer og spiller en afgørende rolle i deres relationer og udviklingen af deres identitet. Brug af sociale medier indebærer også risici, som gør det nødvendigt, at unge lærer at bruge medierne på en måde, som hverken skader dem selv eller andre. Et eksempel herpå er en omfattende sag fra januar 2018, hvor over 1.000 unge blev sigtet for at have overtrådt straffelovens paragraf om distribution af børneporno, fordi de havde delt seksuelt krænkende video- og billedmateriale med en dreng og en pige på 15 år. Børn og unge har brug for, at de voksne interesserer sig fordomsfrit for deres liv på sociale medier og hjælper dem til at forholde sig kritisk og sætte grænser i deres digitale færden. Forskning peger på en mulig sammenhæng mellem børn og unges forbrug af sociale medier og deres oplevelse af at mistrives, være stressede og ensomme, og undersøgelser indikerer en social skævhed i brugen af digitale medier.

Eksperiment: En 1.g-klasse måtte undvære sociale medier i 48 timer. DR Nyheder udsatte i 2015 en gymnasieklasse for at undvære sociale medier i to døgn for at teste, hvor afhængige de egentlig var.

# data[].attributes.attachment_link.description
De sociale medier er blevet et fast omdrejningspunkt i børn og unges liv. Det kan være sjovt og underholdende, men kan også give ubehagelige oplevelser og forstærke følelsen af mistrivsel, stress og ensomhed.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sociale medier fylder stadigt mere i hverdagen - ikke mindst for unge. Tre ud af fire 13-23-årige bruger dagligt sociale medier som Facebook, Instagram og TikTok, og de unge oplever generelt, at det forventes af dem, at andre kan kontakte dem via sociale medier.

Sociale medier påvirker unges vaner, sprog og relationer og spiller en afgørende rolle i deres relationer og udviklingen af deres identitet. Brug af sociale medier indebærer også risici, som gør det nødvendigt, at unge lærer at bruge medierne på en måde, som hverken skader dem selv eller andre. Et eksempel herpå er en omfattende sag fra januar 2018, hvor over 1.000 unge blev sigtet for at have overtrådt straffelovens paragraf om distribution af børneporno, fordi de havde delt seksuelt krænkende video- og billedmateriale med en dreng og en pige på 15 år. Børn og unge har brug for, at de voksne interesserer sig fordomsfrit for deres liv på sociale medier og hjælper dem til at forholde sig kritisk og sætte grænser i deres digitale færden. Forskning peger på en mulig sammenhæng mellem børn og unges forbrug af sociale medier og deres oplevelse af at mistrives, være stressede og ensomme, og undersøgelser indikerer en social skævhed i brugen af digitale medier.

Eksperiment: En 1.g-klasse måtte undvære sociale medier i 48 timer. DR Nyheder udsatte i 2015 en gymnasieklasse for at undvære sociale medier i to døgn for at teste, hvor afhængige de egentlig var.

# data[].attributes.attachment_link.description
De sociale medier er blevet et fast omdrejningspunkt i børn og unges liv. Det kan være sjovt og underholdende, men kan også give ubehagelige oplevelser og forstærke følelsen af mistrivsel, stress og ensomhed.

# data[].attributes.body
Lav produktet
find ny viden
nye ideer
lav videre på power pointen

# data[].attributes.body
Fællesskab | Fællesskaber får dig til at leve længere | Alt om psykologi (psykologeridanmark.dk)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vidste du, at social integration slår kendte faktorer som frisk luft og motion, når det gælder indvirkning på levetid? Studier viser, at tætte relationer og det at indgå i et fællesskab har stor betydning for vores mentale sundhed.

Men det er ikke nok at have mange kontakter på sociale medier eller at omgås et hav af mennesker i sin hverdag. Vi har brug for at opleve, at vi er en del af noget. Og at vores tilstedeværelse og handlinger betyder noget - for nogen.

Faktisk viser studier, at den enkeltstående og mest afgørende faktor for om vi mennesker lever et langt liv er social integration. At vi føler os som en del af en sammenhængende gruppe og er integreret med mennesker omkring os - både de nære og dem, vi møder i løbet af dagen.

Men mens vi i Danmark i høj grad har anerkendt betydningen af daglig motion og sund kost som afgørende for vores fysiske velvære, er behovet for fællesskaber og at høre til mindre kendte faktorer for den enkeltes trivsel og levetid.

Og de seneste statistikker viser, at danskerne, særligt de unge, er mere ensomme, stressede og depressive end nogensinde før. Har vi glemt værdien af det stærke fællesskab?

På kanten af fællesskabet
* 18 % af danskerne lever på kanten af fællesskabet, viser en undersøgelse fra 2017 fra TrygFonden.
* Heraf har 4 % af disse omfattende sociale og helbredsmæssige problemer og føler, at de står uden for samfundets fællesskaber.
Hvorfor har vi brug for at være en del af et fællesskab?

Evolutionært set har vi mennesker altid haft brug for at indgå i et fællesskab - også betegnet som en klan helt tilbage i den tidlige istid, hvor fællesskabet stort set var den eneste måde at overleve på. Sammen var det muligt at nedlægge et bytte og holde varmen om natten. Fællesskab skaber tryghed og overlevelsesbetingelser.

Samhørighed og at betyde noget for andre kan faktisk kaldes en livsbetingelse og nødvendig for at opleve mening i livet. Undersøgelser med småbørn viser, at relationen er livsvigtig. Barnet bliver til i kontakten med mor og far. Senere med andre nære omsorgspersoner. Det at blive set, mødt og forstået er mindst ligeså vigtigt for barnets udvikling og trivsel som at få opfyldt de fysiske behov. Samhørighed og nærhed er altså afgørende fra første dag i livet. Og formentlig til sidste dag.

Social kontakt er livsnødvendig for os

Betydningen af at blive mødt og anerkendt er vist i adskillige studier. Faktisk i en sådan grad, at det kan konkluderes, at vi dør af at miste social kontakt.

The Still Face Experiment

* Den amerikanske udviklingspsykolog Edward Tronick lavede the Still Face Experiment med børn, som helt ned til 3-4 måneders alderen reagerede kraftigt, hvis deres primære omsorgsperson, her moderen, ikke reagerede på deres tilstedeværelse og signaler.
* Resultaterne gjorde det tydeligt, at barnets nervesystem bliver påvirket, hvis barnet ikke bliver mødt, men i stedet ignoreret. Der opstår en opspænding, som kan sammenlignes med det, der kan påvises ved stress. Det gælder også hos voksne.
* Drager vi en parallel fra studiet til nutidens Danmark, responderer vi oftere og oftere med et såkaldt 'still face', eksempelvis til møder og i samtaler, fordi vi kigger på vores telefon eller tablet.

Os selv og andre
* Individer og fællesskaber er faktisk så tæt forbundne, at de ikke eksisterer uden hinanden. For et fællesskab består af individer. Og individer bliver skabt i mødet med andre.
* Vi består altså både af det, vi selv skaber og af det, andre eller samfundet skaber for os. Så vores eksistens hviler ikke kun på os selv, men også på andre. Fællesskaber gør, at vi har nogen at spejle os i.
Fællesskaber er ikke entydigt positive

Men det er ikke ligegyldigt, hvilke typer af social kontakt eller fællesskaber man indgår i. Fællesskabet skal rumme mulighed for spejling og følelsesmæssig tilknytning for, at den positive effekt kan opstå. Den mere overfladiske og flygtige kontakt giver ikke det samme som det nærværende møde og den følelsesmæssige relation.

Og her bliver tidsfaktoren væsentlig. Relationer og fællesskaber kræver, at man investerer i dem. Mange af os oplever tilsyneladende at have så lidt tid, at vi hele tiden overvejer, om det nu er værd at investere i denne relation.

Der er en tendens til, at vi undgår at tage konflikter med hinanden, fordi vi oplever at have begrænset tid i hverdagen. "Når vi nu endelig har tid sammen, skal det være hyggeligt", kan tanken være. Eller blot, at vi ikke har tid nok til at tage hul på en konflikt og lande den igen. Og derfor ender med at undgå den.

Men netop når en relation har et sammenbrud, bliver vi klogere på hinanden og os selv. Der kan ske en fælles ny forståelse ved, at vores værdier og meninger bliver delt, udfordret og måske ændret sammen med den anden. Hvis vi ikke tør at tage konflikterne, risikerer vi langsomt at miste kontakten til hinanden. Dermed risikerer vi også at miste evnen til sætte os i den andens sted.

Behovspyramide Tilbage i 1943 lavede den amerikanske psykolog Abraham Maslow den berømte behovspyramide om de menneskelige behov, hvor det sociale behov fremgik som et af de tre fundamentale (mangel)behov for menneskelig eksistens og vækst næst efter fysiske behov og sikkerhed.

Menneskelige behov

I dagens Danmark er vi så privilegerede, at størstedelen af befolkningen ikke har brug for fysisk hjælp fra andre for at overleve. Vi kan hver især forsørge os selv - eventuelt med hjælp fra staten - uden at skulle bede om hjælp.

Men det betyder det ikke, at vi ikke har brug for hinanden. De andre elementer i fællesskabet er der stadig brug for: eksempelvis at have et sted at søge hjælp og støtte, når livets kriser og frustrationer rammer.

Læs også: Parforhold: Ret fokus mod dig selv og bevar kærligheden

# data[].attributes.attachment_link.title
Fællesskab | Fællesskaber får dig til at leve længere | Alt om psykologi

# data[].attributes.attachment_link.description
Vidste du, at social integration slår kendte faktorer som frisk luft og motion, når det gælder indvirkning på levetid? Studier viser, at tætte relationer og det at indgå i et fællesskab har stor betydning for vores mentale sundhed. Men det er ikke nok at have mange kontakter på sociale medier eller at omgås et hav af mennesker i sin hverdag.

# data[].attributes.body
Facebook har omkring 2,3 mil aktive bruger om måneden. WhatsApp har omkring 1,6 mil aktive bruger om måneden og lige efter kommer Messenger som har omkring 1,3 mil om måneden

# data[].attributes.headline
hvordan smadre sociale media dit selvværd

# data[].attributes.subject
hvordan smadre sociale media dit selvværd

# data[].attributes.body
Sociale medier kan påvirke ens selvværd negativt på flere måder:

1. Sammenligning: At se andres lykkelige øjeblikke og perfekte liv kan føre til unødvendig sammenligning og følelsen af, at man ikke lever op til samme standard.

2. Negative kommentarer: At modtage negative kommentarer og hån kan få ens selvværd til at falde.

3. Kropsbillede: Konstant udsættelse for perfekte kroppe og skønhedsidealer kan påvirke ens holdning til eget udseende negativt.

Det er vigtigt at huske, at sociale medier ofte viser en skæv og manipuleret virkelighed og ikke et ægte billede af folks liv. Det er derfor vigtigt at tage en pause fra sociale medier og fokusere på at styrke sit selvværd gennem positiv selvtale og oplevelser i den virkelige verden.

# data[].attributes.headline
Hvordan påvirker sociale medier vores mental sundhed?

# data[].attributes.subject
Hvordan påvirker sociale medier vores mental sundhed?

# data[].attributes.body
Sociale medier kan påvirke vores mental sundhed på både positive og negative måder. På den ene side kan de gøre det muligt at oprette forbindelse og føle sig forbundet med andre, samt give adgang til informations- og støttemuligheder. På den anden side kan de føre til sammenlignings- og perfektionsangst, forstyrre søvnmønstre, øge følelser af ensomhed og føre til en stigning i depression og angst. Det er vigtigt at bruge sociale medier bevidst og med balance for at opretholde god mental sundhed.

# data[].attributes.headline
hvad kan man gøre for at undgå internet mobning

# data[].attributes.subject
hvad kan man gøre for at undgå internet mobning

# data[].attributes.body
Ignorer det - Ignorer negative kommentarer og beskeder.

Bloker - Bloker den person, der mobber dig, på de sociale medier, du bruger.

Tag en pause - Tag en pause fra de sociale medier, hvis du føler dig overvældet eller stresset.

Tal om det - Snak med en voksen eller en person, du stoler på, om hvad der sker

Rapporter - Brug rapporteringsfunktionerne på de sociale medier til at anmelde den person, der mobber dig.

Vær opmærksom på onlinevenner - Vær opmærksom på, hvem du møder online og hvem du bliver venner med.

Tag en pause - Tag en pause fra de sociale medier, hvis du føler dig overvældet eller stresset.

Ignorer det
Bloker
Tag en pause
Tal om det
Rapporter
Vær opmærksom på onlinevenner
Tag en pause

# data[].attributes.headline
Hvordan kan man få støtte og hjælp fra andre, hvis man oplever negative effekter på ens mentale sundhed på grund af sociale medier?

# data[].attributes.subject
Hvordan kan man få støtte og hjælp fra andre, hvis man oplever negative effekter på ens mentale sundhed på grund af sociale medier?

# data[].attributes.body
1. Tal med en ven eller et familiemedlem om dine bekymringer og oplevelser med sociale medier.

2. Søg professionel hjælp fra en psykolog eller en terapeut, hvis du føler, at det påvirker din mentale sundhed væsentligt.

3. Deltag i støttegrupper eller online fora for mennesker, der oplever lignende udfordringer med sociale medier.

4. Samarbejd med en partner, en ven, eller en familiemedlem for at etablere sunde grænser for brugen af sociale medier.

5. Brug ressourcer som bøger, artikler, eller apps, der fokuserer på at opretholde en sund balance med sociale medier.

# data[].attributes.body
Videoen omdrejer om vores problemformulering.  Det starter med at Muhittin skriver til mahan hvor mahan besvar med at han ikke kan, fordi han er for træt. 1 minut sener begynder mahan med at lave armbøjninger. Muhitin bliver irriteret og begynder med at kigge på tiktok. 4 timer senere er muhitin i det samme sted og kigger på tiktok. Til sidst forklarer humphrey hvad muhitin kunne ha gjort og hvorfor muhitin var så optaget med hans digital skærm.

# data[].attributes.headline
hvordan på virker vores selvvæd på sociale medier 

# data[].attributes.subject
hvordan på virker vores selvvæd på sociale medier 

# data[].attributes.body
Vores selvtillid kan blive påvirket negativt af vores brug af sociale medier, fordi vi ofte sammenligner os selv med andre og bliver fanget i en overfladisk forståelse af vores værd. Overdreven brug kan også føre til mindre oplevelser i virkelige relationer, hvilket kan sænke vores selvværd.